OBH 1323/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
J. Gy. budapesti lakos 1996. január 12-én panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben sérelmezte, hogy a Fővárosi Bíróság ... sz. jogerős ítéletében hozott döntés végrehajtásával az OKKH késlekedik. Mivel a rendelkezésemre álIó információk alapján az alkotmányos visszásság fennállását kizárni nem lehetett, vizsgálatot rendeltem el, megkerestem az OKKH elnökét és kértem, hogy panaszos ügye intézésének állásáról tájékoztasson.

Megállapított tényállás

A Fővárosi Bíróság 1995. december 7-én kelt említett számú ítélete 1996. január 2. napján emelkedett jogerőre. A Bíróság úgy döntött, hogy az OKKH "az ítélet jogerőre emelkedését követően az életjáradék kifizetéséről a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál intézkedjék."

Az OKKH 1996. június 26. napján az ügyben hozott határozatával rendszeres havi életjáradékot állapított meg. A határozatot a hivatal panaszos részére szabályszerűen elküldte 1996. június 26-án. A határozat 1996. július 11-én jogerőre emelkedett. 

Jogszabályi háttér

1992. évi XXXII. törvény
3. § (1) A 6-8. §-ban meghatározott kárpótlás jár a személyes szabadságot súlyosan, 30 napot meghaladóan korlátozó következő sérelmekért:
c) munkaszolgálat;

14. § E törvény alapján benyújtott kárpótlási kérelmek elbírálására az 1991. évi XXV. törvény 10-12. §-ában foglaltak az irányadók a következő eltérésekkel:
a) a jogosult a törvény hatálybalépését, illtetve az elítélését törvénysértővé vagy semmissé nyilvánító jogerős bírósági határozat kézbesítését követő 4 hónapon belül az állandó lakóhelye szerint illetékes megyei (fővárosi) kárrendezési hivatalhoz vagy az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalhoz nyújthatja be a kárpótlás iránti kérelmét; a kárpótlás iránti kérelmeket első fokon az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal bírálja el;

1991. évi XXV. törvény 12. § (5) bekezdés
A hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el, azzal az eltéréssel, hogy:
a) az ügyintézési határidő a kérelem benyújtásától számított hat hónap, amelyet a hivatal vezetője egy ízben legfeljebb három hónappal meghosszabbíthat,
b) ha a kérelem benyújtásakor vagy a hivatal felhívására az igénylő igazolja, hogy a kárpótlási igényét megalapozó tulajdonjogának megállapításához szükséges más bírósági, hatósági eljárást megindította, az eljárást fel kell függeszteni.

1957. évi tv. törvény 73. § (3) bekezdés
A közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezései és indokolása köti, annak tartalmát a megismételt eljárás és a határozathozatal során köteles figyelembe venni.

1/1995. (II.8.) AB határozat 3. pont
Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló, módosított 1992. évi XXXII. törvény 3. § (1) bekezdés c) pontjának "közvetlenül a harcoló alakulat kötelékében teljesített" szövegrésze, 3. § (1) bekezdés d) és e) pontja, továbbá 9. § e) és fl pontja alkotmányellenes, ezért a rendelkezéseket megsemmisíti.
A törvény 3. § (1) bekezdés c) pontja a következő szöveggel marad hatályban:
[3. § (1) A 6-8. §-ban meghatározott kárpótlás jár a személyes szabadságot súlyosan, 30 napot meghaladóan korlátozó következő sérelmekért:]
"c) munkaszolgálat;"

A vizsgálat megállapításai

OKKH az idézett törvényben előírt eljárási szabályokban rögzített határidőben érdemi döntést hozott panaszos ügyében.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az eljáró Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal eljárása során alkotmányos jogsértést nem követett el.
A vizsgálat megállapításáról panaszost, valamint az OKKH elnökét a jelentés egy példányának megküldésével 1996. szeptember 30-án kelt levelemben tájékoztattam.

Budapest, 1996. szeptember 30.

Dr. Polt Péter