OBH 1160/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó

Az eljárás megindulása:

Cs. T. ózdi lakos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben előadta, hogy kárpótlási jeggyel 1994-ben 2 db erdőhöz jutott árverés útján. A földet kimérték és nevére is írták. A panaszos állítása szerint azonban hiába próbáltak favágási engedélyt kérni ezen erdőkre, az illetékes hatóság azt minden indokolás nélkül elutasította.
A faluban azt az információt kapta, hogy a kárpótlási jegyért szerzett erdőkre nem adnak ki ilyen engedélyt.
Az egyik helyi erdőtulajdonos Járdánházán az erdészetben próbált magyarázatot találni, szintén sikertelenül.
A panaszos lakóhelyén az a vélemény terjedt el, hogy az erdőtulajdonosok azért nem kapnak engedélyt, mert nem hoztak létre erdőbirtokossági társulást.

Az eset kapcsán felmerült alkotmányos visszásságok gyanúja:

- Alk. 2. § (1) bekezdésben foglalt jogállamiságból következő jogbiztonság elve 
- Alk. 57. § (5) bekezdésben foglalt jogorvoslati jogosultság elve
- Alk. 64. § kérelem vagy panasz terjesztésének joga az illetékes állami szerv elé

Kapcsolódó jogszabályok: 
- 1961. évi VII. törvény az erdő és vadgazdálkodásról
- az 1961. évi VII. törvény végrehajtására kiadott 73/1981. (XII. 29.) MT sz. rendelet
- 1992. évi II. törvény a szövetkezetekről szóló 199?. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról
- 1991. évi XXV. törvény a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról
- az 1991. évi XXV. törvény végrehajtására kiadott 104/1991. (VII. 3.) Korm. rendelet - 1994. évi XLIX. törvény az erdőbirtokossági társulatról

Megállapított tényállás:

Panaszosnak a Miskolci Erdőelügyelőséghez beadványa sem 1995-ben, sem 1996-ban nem érkezett, ezért vele szemben vagy érdekében a felügyelőség államigazgatási döntést nem hozhatott. A törvényi előírás szerint a panaszos a kérdéses erdőterületein, mivel azok a természetben összefüggő erdőtömb részterületei, arra az 1995-ben hatályos erdőtörvény rendelkezései alapján önálló fakitermelési kérelem benyújtására nem jogosult, a többi, osztatlan tulajdonú erdőterület tulajdonosaival társult erdőgazdálkodást köteles folytatni. Az Egri Erdőfelügyelőség ezt 392/1994. és K-454/1994. számú, panaszosnak is mellékelt határozatában jelezte. A panaszos ezeket a határozatokat nem fellebbezte meg, azok jogerősek. Az 1995. évben a társult erdőgazdálkodásra kötelezett erdőtervi kivonattal nem rendelkező erdőtulajdonosok közös képviselővel is gyakorolhatták az erdőgazdálkodói jogkört. (Pl.: az erdőgazdálkodni külön is képes és jogosult ózdi magánerdő tulajdonosok képviselőik ;közbenjárására 1995. évre és 1996-ra is kaptak fakitermelési engedélyt.)

A társult erdőgazdálkodás formájának (pl. közös képviselet, vagy erdőbirtokossági társulat) megválasztása, majd létrehozása és működésének megkezdése után az erdőtörvény és végrehajtási rendeletei szerint előírt tervek (fakivágás, erdőművelés, stb.) erdőfelügyelőséghez történő benyújtása, majd jóváhagyása után lehet erdőterületből fakitermelést végrehajtani.
A magán-erdőgazdálkodás hatóságot érintő ügyeiben a területileg illetékes elsőfokú erdészeti hatóság dönt - jelen esetben a Miskolci Erdőfelügyelőség - nem pedig az erdőgazdálkodással foglalkozó erdőgazdasági részvénytársaság erdészete és dolgozói (Járdánháza).
A Cs. T-t és társait képviselő K. J. ózdi lakos eIbírálhatatlan fakitermelési kérelmeket (az egyének leveleit) küldött be az erdőfelügyelőséghez 1995. november 2-án. November 6-án a felügyelet hiánypótlásra hívta fel a képviselőt, aki ezután a közös képviseletről lemondott. Elbírálható kérelem és ügyfél hiányában intézkedésre nem került sor. Steiner József a Miskolci Erdőfelügyelőség igazgatójának elmondása szerint összesen egyszer találkozott a panaszossal az Ozd-hódoscsépányi kultúrteremben, ahol a vonatkozó jogszabályok ismertetése mellett próbált érvelni a törvény szerint kötelező társult erdőgazdálkodás megvalósítása - ezen belül az erdőbirtokossági társulat alakítás - érdekében. A rendelkezésemre álló iratok szerint panaszos pontos - jogszabályi indoklással összekötött magyarázatot kapott a közős erdőgazdálkodás szükségességére. A tervszerű erdőgazdálkodás nem nélkülözheti az egységet alkotó erdőtömbök fakitermelésének összehangolását.

Az Egri és a Miskolci Erdőfelügyelőség a panaszos ügyében - bár azokat a panaszos problémájának megoldása céljából nem kereste fel, a törvényi előírásoknak megfelelően jártak el és intézkedtek.
Fentiek alapján alkotmányos visszásságot nem észleltem.

Budapest, 1996. augusztus 8.

Gönczöl Katalin