OBH 1131/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában azt sérelmezi, hogy 1995 október 24.-én történt közlekedési balesetét követő szabálysértési eljárás során, kérésére sem hallgatta ki az eljáró hatóság az általa megjelölt szemtanút, fiatalkora ellenére sem tette lehetővé, hogy a balesetet okozó fél kifogása alapján megtartott tárgyaláson szülei is jelen lehessenek. Sérelmezi az így hozott őt is elmarasztaló határozatot. Kéri ügyének felülvizsgálatát.

Érintett alkotmányos jog:

- a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz való jog Alk. 2. § (1) bek. 
- jogorvoslathoz való jog Alk. 57. § (5) bek.

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény:
16. § ( 1 ) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § ( 1 ) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény:
27. § ( 1 ) Ha a szabálysértést olyan fiatalkorú követte el, aki tanköteles, vagy rendszeres iskolai oktatásban részesül, a szabálysértés miatt a gyámhatóság védő- és óvóintézkedést alkalmazhat.
(2) Pénzbírságot csak arra a fiatalkorúra lehet kiszabni, aki keresettel vagy jövedelemmel rendelkezik.
(3) A fiatalkorúra kiszabott pénzbírság elzárásra nem változtatható át.
(5) A szabálysértési rendelkezések alkalmazásában fiatalkorú, aki a szabálysértés elkövetésekor tizennegyedik életévét betöltötte, tizennyolcadik életévét azonban még nem haladta túl.
32. § (1) A rendőrség hatáskörébe utalt szabálysértés miatt első fokon a rendőrkapitányság, 
másodfokon a megyei és a budapesti rendőr-főkapitányság jár el.
42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
51. § (1) Ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelőhatás így is elérhető, a szabálysértési hatóság az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül figyelmeztetést, elkobzást alkalmazhat, pénzbírságot szabhat ki, kártérítést állapíthat meg.
(2) A tárgyalás nélkül hozott határozat ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kifogást tehet, akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz.
(3) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát tárgyalás nélkül visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.

52. § ( 1 ) A szabálysértési hatóság tárgyalást tart, ha az ügy tárgyalás nélkül (S 1. §) nem intézhető el.
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
69. § (1) Ha a fellebbezés elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést elutasítja.
(2) A fellebbezett ügyben a másodfokú szabálysértési hatóság rendszerint az iratok alapján dönt. Szükség esetén azonban az érdekelteket megidézheti és meghallgatásuk, valamint az egyéb beszerzett bizonyítékok alapján határoz. A bizonyítás felvételére az első fokú szabálysértési hatóságot is utasíthatja. Az érdemi határozatot harminc napon belül meg kell hozni.
(3) A másodfokú szabálysértési hatóság az első fokú határozatot 
a) helybenhagyja;
b) megváltoztatja;
c) hatályon kívül helyezi és az eljárást megszünteti, vagy új eljárást rendel el, illetőleg más megfelelő intézkedést tesz.
72. § ( 1 ) Ha a pénzbírság vagy az egyéb pénzösszeg megfizetésére kötelezett a határozat jogerőre emelkedésétől számított tizenöt napon belül a pénzösszeget nem fizeti meg, a szabálysértési hatóság közvetlenül letiltást bocsát ki. Ebben felhívja a fizetésre kötelezett személy munkáltatóját (a járandóságot folyósító szervet), hogy a letiltott összeget a fizetésre kötelezett személy munkabéréből (egyéb járandóságából) vonja le és utalja át az állam, illetőleg a károsult javára.
(2) Ha a közvetlen letiltásra nincs lehetőség, vagy az nem vezetett, illetőleg aránytalanul hosszú idő múlva vezetne eredményre,
a) a pénzbírságot - a bekezdés b) pontjában említett pénzbírság kivételével - elzárásra kell átváltoztatni;
b) a felügyelet (35. és 36. §) által alkalmazott és helyszíni bírságolás keretében [18. § (2) bek.], illetőleg a fiatalkorúra [27. § (3) bek.] kiszabott pénzbírságot, továbbá minden egyéb pénzösszeget adók módjára kell behajtani.
77. § (1) A szabálysértési hatóság a tanköteles, vagy rendszeres iskolai oktatásban részesülő fiatalkorú ügyét átteszi a gyámhatósághoz, egyúttal közli a szabálysértés elkövetésének körülményeit és a rendelkezésre álló bizonyítékokat.
(2) A szabálysértési hatóság a fiatalkorúval szemben csak tárgyalás alapján szabhat ki büntetést és alkalmazhat intézkedést. A tárgyalást csak a fiatalkorú jelenlétében lehet megtartani.
78. § (1) A fiatalkorú gondozóját (szülőjét, törvényes képviselőjét, a tanulóotthon vezetőjét, stb.) a tárgyalásra meg kell idézni. Fel kell hívni őt arra is, hogy a fiatalkorúval együtt jelenjék meg.
(2) A fiatalkorú meghallgatására általában a gondozója jelenlétében kerül sor. A tárgyaláson megjelent gondozót minden esetben meg kell hallgatni.
(3) Ha a gondozó nem jelent meg a tárgyaláson, részére a szabálysértési hatóság a határozatot kézbesíti. A határozat ellen mind a fiatalkorú gondozója, mind az eljárásban rész vevő gyámhatóság fellebbezhet.
116/B. § ( 1 ) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz,
harminc ezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.

Megállapított tényállás:

A baleset helyszínén a rendőri intézkedésre került sor. Az intézkedő rendőr feljelentése alapján a szabálysértési hatóság, tárgyalás nélkül hozott határozatában a baleset okozóját pénzbírsággal büntette, aki ez ellen kifogással élt. A kifogás alapján tartott tárgyalásra mindkét felet beidézték és a bizonyítékok alapján az I. fokú hatóság arra az álláspontra jutott, hogy a baleset mindkét fél részére felróható, ezért korábbi határozatát megváltoztatta és mindkét jármű vezetőjével szemben pénzbírságot szabott ki. Az így hozott határozat ellen a panaszos fellebbezéssel élt.
A II. fokú hatóság megállapította, hogy az ügyben eljárási mulasztás és jogsértés történt nem idézték meg a panaszos törvényes képviselőjét, sőt a kiszabott pénzbüntetése elzárásra történő átváltoztatására is rendelkeztek -, ezért a határozatot hatályon kívül helyezte és az I. fokú hatóságot új eljárás lefolytatására utasította. A megismételt eljárásban már részt vett a panaszos törvényes képviselője is. Újabb tények hiányában az I. fokú hatóság a felelősség kérdésében korábbi határozatának megfelelően döntött. E döntést mindkét fél elfogadta, így a határozat jogerőssé vált.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadványa, illetőleg az ügy felülvizsgálatára felkért rendőrfőkapitány tájékoztatása és a bekért iratok alapján az alábbiak állapíthatók meg:

A panaszos fellebbezése alapján helyesen állapította meg a II. fokú hatóság, hogy mulasztást követett el és jogsértően járt el az I. fokú szabálysértési hatóság, amikor nem idézte meg a fiatalkorú törvényes képviselőjét a tárgyalásra, illetőleg a kiszabott pénzbírság elzárásra történő átváltoztatására is rendelkezett. Megalapozott volt az új eljárás lefolytatására való utasítása is. A megismételt eljárásban az I. fokú hatóság a mulasztását és a jogsértését korrigálta, és a megállapított tényállás és bizonyítékok alapján döntött. Nem felelt meg a valóságnak viszont a panaszos azon állítása, hogy a balesetnek kívülálló szemtanúja is volt. Ilyen személyt az eljárás során nem sikerült felkutatni.

A fentiek alapján nem állapítható meg az ügyben alkotmányos visszásság, mivel az I. fokú hatóság által elkövetett mulasztás, illetve jogsértés a rendes jogorvoslat keretében orvosolásra került. A megyei rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint, hasonló esetek előfordulásának megelőzése érdekében a szükséges intézkedéseket megtette. Alkotmányos visszásság hiányában az ügy vizsgálatát lezárom, megállapításaimról az érintetteket jelentésem megküldésével értesítettem.

Budapest, 1997. szeptember 15.

Dr. Polt Péter