OBH 1076/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr.Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

K. J. tiszadorogmai lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Sérelmezte, hogy négy kárpótlási borítékban csatolta be kárpótlási igényét, s közülük egyet két részletben intéztek el, hármat viszont nem intéztek el.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, 1996. április 22-én vizsgálatot rendeltem el, megkerestem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kárrendezési Hivatalt panaszos ügyében keletkezett iratok megküldése céljából.

Megállapított tényállás

Panaszos kárpótlás iránti kérelmét négy borítékban csatolta be a BAZ Megyei Kárrendezési Hivatalhoz.

Az 1062161-es számú és az 1062111 számú borítékban beadott kérelmet előbb a 24.620-as számra iktatta a Hivatal, majd az 1062146 és az 1062160. számú kérelem a 25145-ös iktatószámot kapta.

Még a kérelem elbírálása előtt a két számra iktatott igényeket a Hivatal - az ügyrendi eljárásoknak megfelelően - összevonta és a döntést tartalmazó határozatot 25145/1991. számon hozta meg s 8.000.- Ft kárpótlást állapított meg panaszos részére.
Panaszos kérelmét tartalmazó adatlapokat igen hiányosan töltötte ki, igényét hiányosan jelölte meg a sérelem elszenvedésének idejére, körülményeire vonatkozó bizonyító iratokat nem csatolta.

A Kárrendezési Hivatal a panaszost többször felszólította hiánypótlásra, majd a kárpótolni kért ingatlanok elvételét bizonyító okiratok beszerzését a panaszos helyett a Hivatal végezte, s ennek során többször megkereste a földhivatalt. A panaszossal folytatott levelezésből a Hivatal megállapította, hogy a Tiszadorogmai 169 sz. telekkönyvi szemle alapján további kárpótlás adható, így panaszos részére a 334174/1994. számú határozatában további 7.000.- Ft Kárpótlást állapított meg. A Hivatal rendelkezésére álló bizonyítékok alapján panaszos részére további kárpótlás nem volt megállapítható.
Panaszos az első fokú határozat ellen fellebbezést nem nyújtott be, azok jogerőre emelkedtek.

Jogszabályi háttér

1991. évi XXV. törvény
1. § (1) Részleges Kárpótlás (a továbbiakban: kárpótlás) illeti meg azokat a természetes személyeket, akiknek magántulajdona az állam által 1939. május 1-jét követően alkotott, az 1. és 2. számú mellékletben felsorolt jogszabályok alkalmazása által sérelmet szenvedett.
12. § (1) A kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelem benyújtására a 11. § (1) bekezdésében előírt határidő elmulasztása jogvesztéssel Jár.
(2) A kérelemhez csatolni kell a Jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, Illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.
(3) Amennyiben a kérelem benyújtására nem a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kerül sor, a Kérelmet a hivatal megfelelő póthatáridő kitűzésével hiánypótlásra adja vissza. Amennyiben a Jogosult a hiányt ismételt hiánypótlási felhívásra sem pótolja, a hivatal a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.

104/1991.(Vlll.3.) Kormányhatározat
17. § (1) A kárpótlásra irányuló kérelmet az a rendelet mellékletének megfelelő nyomtatványon ("Adatlapon") kell előterjeszteni.
(2) Az államigazgatási szerv, az önkormányzat jegyzöje, a gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pont], a levéltár, továbbá minden, ilyen adattal rendelkező jogi személy - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - köteles a kárpótlási kérelem elbírálásához szükséges adatot, okiratot, vagy ennek másolatát - kérelemre - a jogosult rendelkezésére bocsátani.
(3) Az Adatlapot az abban megjelölt okirati bizonyítékokkal együtt az illetékes kárrendezési hivatalhoz kell eljuttatni. Az Adatlap és más bizonyításra alkalmas okirat beszerzésének költségei a kérelmezőt terhelik.
18. § (1) A kárpótlásra jogosultság a termőföld és más ingatlan esetében - a tulajdonelvonásról rendelkező hatósági határozaton vagy ilyen tartalmú más közokiraton kívül - a földhivatal által a célra kiállított hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) is igazolható.

A vizsgálat megállapítása

Panaszos kárpótlás iránti Kérelmét az előírt formanyomtatványok felhasználásával kérte. Kérelmét részben az illetékes Hivatalhoz, részben az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatalhoz nyújtotta be. Igényeit nem jelölte meg pontosan a hiánypótlási felhívások ellenére sem. Az ingatlanok elvételét bizonyító okiratot nem csatolt, azt helyette a Hivatal szerezte be. panaszos mégis úgy gondolja, hogy a Hivatal csak egy kérelmét bírálta el a többit nem.

Panaszos állításával ellentétben az eljáró Hivatal panaszos különböző időpontban és hivatalokhoz beadott kérelmeit összesítette, majd beszerezte panaszos helyett a lehetséges bizonyítékokat, azt követően két határozatban bírálta el panaszos igényét, s részére összesen 15.000.- Ft kárpótlást állapított meg.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében panaszost állampolgári jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álIó közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Mindezek alapján a panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy alkotmányos jogsértés nem történt. A panaszos részére a szükséges tájékoztatást 1996. május 29-én Kelt levelemben megadtam.

Budapest, 1996. május 29.

Dr. Polt Péter