OBH 1059/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

H. I. csanyteleki lakos azzal a panasszal fordult hozzám, hogy 535 n.öl részarány tulajdonát nem kapta vissza, és a tulajdonában maradt tanyaingatlana területét is csökkentették 3 n.öllel. Kérelméhez csatolta a régi és az új térképvázlatot és kéri panasza kivizsgálását. 

Érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)
 
2. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. (Alkotmány 13. § (1) bekezdés)
 
A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Vizsgálatom során megkerestem a Szentesi Földhivatal (továbbiakban Földhivatal) vezetőjét, aki panaszos tulajdonáról a következő tájékoztatást adta: H. I. földtulajdona jogerős megváltási határozatokkal termelőszövetkezeti tulajdonba került, egyéni tulajdonában maradt a jelenlegi csanyteleki 041/18, 041/19, 041/20 és a 041/21 hrsz.-ú tanyás ingatlan.  Egyéb ingatlantulajdonnal panaszos nem rendelkezett, részarány tulajdona sem volt. A Földhivatal által rendelkezésére bocsátott okiratok alapján a megváltással termelőszövetkezeti tulajdonba került földek után kárpótlásban részesült. A tanyája körüli föld árverésén H. I. saját kárpótlási jegyével nem vett részt, a tanyához csatlakozó 041/57/k ideiglenes hrsz.-ú földterületet az 1994. június 1. napján tartott árverésen V. J. szerezte meg, akitől H. I. a földet megvásárolta. 
A fenti tényállás alapján a következőket állapítom meg: Tekintettel arra, hogy panaszos részarány tulajdonnal nem rendelkezett földkiadásra nem volt jogosult. Részarány tulajdona panaszosnak azért nem volt, mert a termelőszövetkezetbe bevitt föld az 1967. évi IV. törvény 3-4. §-a alapján megváltással termelőszövetkezeti tulajdonba került. Ennek igazolására a Földhivatal elküldte a 2464-4/ 975. és az  5512/1977. számú megváltási határozatok másolatát. Ilyen esetben a kárpótlásról szóló 1991. évi XXV. törvény rendelkezései alapján a volt tulajdonos nem földkiadásra, hanem kárpótlásra jogosult, és kárpótlási jegyeivel földárverésen vehet részt. A kárpótlásra jogosult tanyatulajdonost a tanyája körüli termőföldre az árverés során elővásárlási jog illeti meg. Panaszos abban a téves feltevésben volt, hogy a tanyája körüli földet a megváltás előtti részarány tulajdona alapján megkapja, ezért kárpótlási jegyeit máshol használta fel. Mire a tanyája körüli földek árverésére sor került, kárpótlási jeggyel nem rendelkezett, azért történt, hogy a tanya melletti 041/57/k hrsz.-ú ingatlan tulajdonához vétel jogcímén jutott hozzá. Panaszosnak azon sérelme, hogy portáját 3 n.öl területtel csökkentették orvoslást nyert, az ingatlan-nyilvántartási térképet a Földhivatal kiigazította. A fenti információk a Földhivatal 1996. május 16-án kelt leveléből és az ügyintéző 1998. június 18-án adott tájékoztatásából ismeretesek.

Összegezve a fentieket megállapítom, hogy panaszost az említett alkotmányos jogokban sérelem nem érte.  A termelőszövetkezet tulajdonába került földek elvesztése miatt kárpótlásban részesült, és árverésen földet vásárolt. Az a körülmény, hogy a tanyája körüli földre elővásárlási jogát nem gyakorolhatta, annak következménye hogy kárpótlási jegyeit nem a tanyája körüli földek árverésén, hanem máshol használta fel. Ezért a tanya melletti földet más árverezőtől adás- vétel utján tudta megszerezni. A   Földhivatalt eljárása során mulasztás nem terheli. A kárpótláshoz szükséges adatszolgáltatási kötelezettségének eleget tett, a tanyaingatlan térképi ábrázolását a vizsgálat ideje alatt kiigazította. Az erről szóló határozat helyességét nem vizsgáltam. A határozat ellen H. I.  - ha az rá nézve sérelmes volt- jogorvoslattal élhetett. Ezért vizsgálatomat alkotmányos visszásság hiányában további intézkedés nélkül lezárom. Erről panaszost és a Földhivatalt a jelentés egy példányával értesítem.  

Budapest, 1998. június 30.

Gönczöl Katalin