OBH 800/1996.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése

Előadó: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása és a megállapított tényállás

Az Értelmi Fogyatékosok Országos Érdekvédelmi Szövetsége azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy  az értelmi fogyatékosok ma Magyarországon, ellentétben más fogyatékos csoportokkal - fogyatékosságukra tekintettel - semmiféle költségvetési támogatásban nem részesülnek.

Az ügyben  a vizsgálatot 1996. április 1-én megindítottam.

A vizsgálat megállapításai, az ügy jogszabályi háttere és az érintett alkotmányos jogok

A vizsgálat alapján megállapítást nyert, hogy az értelmi fogyatékosok jogszabály hiányában nem juthatnak alanyi jogon - a más fogyatékos csoportoknak külön jogszabályban biztosított -  költségvetési támogatáshoz.

A vakok személyi járadékának bevezetéséről szól a 1032/1971 (VII.4) Korm. határozat, a rokkantsági járadékról rendelkezik a 83/1987 (XII.27.) MT rendelet.

A diszkrimináció tilalma megkívánja, hogy a jog az összehasonlítható, lényegében egyező helyzeteket azonos módon szabályozza.

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/A. § (1) bekezdése szerint: " A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."

Az Alkotmánybíróság 9/1990 (IV. 25) AB határozata kimondja: " A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembe vételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni."

A jelenlegi szabályozás megváltoztatásának szükségességére enged következtetni az ENSZ Közgyűlése által elfogadott ajánlási értékű " Nyilatkozat a szellemileg visszamaradott személyek jogairól" szelleme is.

A jogi szabályozás hiánya  - a diszkrimináción túl - sérti az értelmi fogyatékosok szociális ellátáshoz való jogát is (Alkotmány 70/E §. (1) bekezdés).

A jogszabály hiányából adódó alkotmányos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az alábbi ajánlást teszem:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felkérem a Népjóléti Minisztert, hogy az értelmi fogyatékosok szociális helyzetének javítása érdekében, fogyatékosságuk okán járó, személyi járadék bevezetéséről szóló kormányrendelet   megalkotása érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 1996. április 16.

									Gönczöl Katalin