OBH 553/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához intézett beadványában azt sérelmezi, hogy nyugdíja sem a munkaviszonya fennálltakori átlagkeresetének reálértékével, sem az infláció mértékével nincs arányban. A beadványban leírt kérelem az Alkotmány 70/E. §-ában meghatározott állampolgári jogot érinti, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

Panaszos magasabb nyugdíj megállapítása érdekében a bírósági utat is igénybe vette. A bíróság a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság Kirendeltségének határozatát jogszabálysértés hiánya miatt helybenhagyta.
Panaszos sérelmének orvoslása érdekében kérelmében az 1975. évi II. törvény módosítását kezdeményezi olymódon, hogy akinek legalább 30 év munkaviszonya van, annak az utolsó évi átlagkeresetét a nyugdíj megállapítása során növeljék azzal a legalacsonyabb kompenzációval, amelyet az adott évben a nyugdíjasoknak biztosítottak.

Az ügy jogi háttere:

1. Az 1949. évi XX. törvény, az Alkotmány 70/E. §-a.
2. Az Alkotmánybíróság 26/1993 (IV.29.) AB határozata.

1. 70/E. § (1) "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg".

A vizsgálat megállapításai

I. Panaszos törvénymódosítási javaslata olyan jogszabályi rendelkezés megváltoztatására irányul, mely alkotmányos jogokat nem sért, ezért nem áll módomban jogszabálymódosítást javasolni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 25. §-a értelmében az országgyűlési biztos jogszabálymódosítást alkotmányos visszásság fennállta esetén javasolhat.

II. Panaszos egyedi ügyében hatáskör hiánya miatt nem áll módomban vizsgálatot lefolytatni.

A vizsgálat megállapításainak alapja

I. A Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága a 26/1993 (IV.29.) AB. határozatában fejtette ki álláspontját a nyugdíjak értékállóságával kapcsolatban. Ebben a határozatban az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/E §-ának értelmezése során kimondta : " a 70/E § (2) bek.-ből csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban a rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg. Ebből adódóan a tényleges veszteséget el nem érő, de az ellátáshoz való alkotmányos jogot biztosító nyugdíj megállapítása nem önkényes és így nem is alkotmányellenes."

A jelenlegi szabályozás a panaszos nyugdíjának megállapításakor hatályban volt 42%-os kompenzáció helyett akár 100%-os felszorzást is lehetővé tesz a nyugdíj meghatározása során.

II. Panaszos egyedi ügyében jogerős bírósági ítélet született. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993.évi LIX. tv. 16. § (1) bek.-e és 29. § (1) bek. f pontja értelmében az országgyűlési biztos bírósági határozatot, eljárást nem vizsgálhat felül, így hatáskör hiányában az adott kérdésben nem tudtam vizsgálatot lefolytatni.

Budapest, 1996. május 7.

dr. Polt Péter