OBH 361/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Katona Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos maga és további 91 debreceni lakos problémájával fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához.
Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy Debrecen és Apafa vasútállomások között a vonatkürt hangja zavarja a közelben lakókat.

Panaszával fordult már a MÁV Rt vezérigazgatójához, illetve a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztériumhoz, de a válasz minden esetben - a közlekedés biztonságára hivatkozva - elutasító volt.

Az érintett szakaszon 150 méterre a sínektől, 10 emeletes házakból álló lakótelep, valamint egy óvoda található. A vonatkürt használatát egy adott vonalra érvényesen a Szolgálati Menetrend szabályozza, mely szerint minden "kijelölt" vagy "illegális" átjárónál és "füttytáblánál" hangjelzést kell használni a mozdonyvezetőnek.

Panaszos az eddig megkeresett szervek vezetőit arra kérte, hogy a vasúti pályán közlekedő vonatok rendszeresen és kötelezően előírt hangjelzését - lakott területen belül - vizsgálják meg és korlátozzák olyan szintre, mint azt a közutakon közlekedő járművek esetében a KRESZ előírja, vagyis a mozdonyok vezetői is csak akkor használhassák a hangjelzést, amikor azzal közvetlen balesetveszélyt, anyagi kárt kell megelőzniük, elhárítaniuk.

A MÁV Vasútbiztonsági Főosztályának főosztályvezetője helyszíni vizsgálatot tartott és megállapította, hogy Debrecen és Apafa állomások között, Debrecen lakott területén 200-800 m távolságokban öt fénysorompóval biztosított útátjáró van. Ezen útátjárók előtt a kürtjelzés kötelező. Ugyanakkor az útátjárók között nagyon sok a hatóság által nem engedélyezett "illegális" gyalogos átkelőhely. A tragédiák elkerülése érdekében a mozdonyvezetők kénytelenek kürtjelzést alkalmazni.
A probléma megoldását visszairányította a panaszosnak azzal, hogy az ott lakók segítsenek a vészhelyzetek csökkentésével és így kevesebb alkalommal lesz szükség a kürtjelzésre.

A Minisztérium szintén nagyon udvarias hangú levélben - a magyarok fegyelmezetlen közlekedési szokásaira hivatkozva - minden érdemi intézkedés nélkül utasította el a panaszost. 

Panaszos véleménye szerint a problémás hangjelzés nem jelent komoly eszközt a baleset megelőzésben. (Erre példaként hozta a nemrégiben történt vonat - traktor és vonat - mikrobusz baleseteket.)

Érintett alkotmányos jogok:

- Az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében rögzített élethez és emberi méltósághoz való jog

- Az Alkotmány 70/D. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog, melyet a Magyar Köztársaság többek között az épített és a természetes környezet védelmével valósít meg.

Kapcsolódó jogszabályok:

- A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 29. § (1) bekezdése szerint a környezetveszélyeztetéssel járó technológiák alkalmazásakor a környezetveszélyeztetés csökkentése érdekében a veszélyforrás jellegéhez igazodó védőterületet, illetőleg védőtávolságot kell kijelölni.
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;

- A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet
6. § (1) Zajt előidéző
a) üzemi létesítmény létesítése, üzembe helyezése, illetőleg meglévő üzemi létesítmény felújítása, bővítése és korszerűsítése esetén az építtető,
b) jelentős építési munka esetén a munka megkezdése előtt a kivitelező
köteles a környezetvédelmi hatóságtól zajkibocsátási határérték megállapítását kérni és annak megtartásáról gondoskodni.
10. § (1) Út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítésének, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújításának, korszerűsítésének tervezésekor – a zaj- és rezgésterhelési határértékek érvényesítése érdekében – zaj- és rezgésvédelmi munkarészt is kell készíteni, amelyben a hosszú távra tervezett forgalmat kell figyelembe venni.
(3) A zaj- és rezgésvédelmi követelmények teljesítése érdekében út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítése, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújítása, korszerűsítése során a környezetvédelmi hatóság zaj-, illetőleg rezgéscsökkentő létesítmények, berendezések alkalmazását írhatja elő.
15. § (1) A környezetvédelmi hatóság – az első fokú közegészségügyi hatóság (a továbbiakban: közegészségügyi hatóság) véleményének figyelembevételével – elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat.
19. § (1) Nagymértékű és a zajterhelési határérték alá nem csökkenthető zajkibocsátást eredményező létesítmény (pl. repülőtér) környékén a lakosság és a környezet zaj elleni védelme érdekében zajgátló védőterület jelölhető ki. A védőterületen belül a zaj erőssége szerinti fokozatoknak megfelelően zajgátló övezeteket kell kijelölni.
(2) A zajgátló védőterületet a (4) bekezdésben foglalt kivétellel rendezési tervben kell kijelölni, ennek hiányában azt az építésügyi hatóság jelöli ki.
(3) A zajgátló védőterület kijelölése során be kell szerezni a közegészségügyi és környezetvédelmi hatóság véleményét.

- 1993. évi XCV. törvény a vasútról
9. § (4) A vasúti közlekedés biztonságára vonatkozó további alapvető szabályokat – rendeletben – a miniszter; a részletes belső szabályzatot a hatóság jóváhagyásával – a rendelet alapján – az üzemben tartó állapítja meg.

- 1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
39. § (1) A vasúti átjárót megközelíteni csak fokozott óvatossággal szabad. A közúti jármű vezetője köteles a jármű sebességét a vasúti átjáró előtt elhelyezett – 90., 91., 92. vagy 95. ábra szerint – veszélyt jelző táblánál lakott területen legfeljebb 30 km/órára, lakott területen kívül legfeljebb 40 km/órára csökkenteni, és a vasúti átjáróig ezzel a csökkentett sebességgel kell haladni.
(2) A vasúti átjárón csak folyamatosan – megállás nélkül – legalább 5 km/óra átlagsebességgel szabad áthaladni.
(3) A vasúti átjáró előtt a 98., 99., 99/a. vagy 99/b. ábra szerinti jelzésnél, vagy a megállás helyét jelző útburkolati jel előtt meg kell állni, ha
a) bármely irányból vasúti jármű közeledik,
b) a teljes sorompó vagy a félsorompó sorompó rúdja nem teljesen nyitott helyzetben áll vagy mozog,
c) a teljes sorompót kiegészítő fényjelző berendezés, illetőleg a fénysorompó vagy félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó piros jelzést ad,
d) a teljes sorompót kiegészítő berendezés hangjelzést ad,
e) fénysorompó vagy félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó fehér jelzést nem ad,
f) vasúti jelzőőr "Megállj" jelzést ad,
g) a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra nincs lehetőség,
h) ott "Állj! Elsőbbségadás kötelező" jelzőtábla van.
(4) Biztosítatlan vasúti átjáróra járművel csak abban az esetben szabad ráhajtani, ha a vezetője meggyőződött arról, hogy az átjáró felé vasúti jármű egyik irányból sem közeledik, és a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra lehetőség van.
(5) Biztosított vasúti átjáróra járművel csak abban az esetben szabad ráhajtani, ha
a) a teljes sorompó mindként sorompó rúdja nyitott véghelyzetben áll, és esetleges fényjelző és/vagy hangjelző berendezése jelzést nem ad,
b) a fénysorompó vagy a félsorompóval kiegészített fénysorompó villogó fehér fényjelzést ad,
c) a vasúti jelzőőr "Megállj" jelzést nem ad,
d) a (2) bekezdésben meghatározott folyamatos áthaladásra lehetőség van.
(6) Ha a vasúti átjáróban a jármű elakad, és vezetője azt bármilyen módszerrel vagy eszközzel azonnal eltávolítani nem képes, köteles mindent megtenni annak érdekében, hogy a közeledő vasúti jármű vezetője vagy a vasút más alkalmazottja a veszélyhelyzetről a lehető legrövidebb időn belül tudomást szerezzen.

- 28/1994. (X. 28.) KHVM rendelet az Országos Vasúti Szabályzat kiadásáról
Városokban, lakott helyek közelében, pályaudvarokon a zajszint csökkentése érdekében lehetőleg ágyazatátvezetéses hidat, illetve ennek megfelelő szerkezetet, sínleerősítési módot kell alkalmazni.
A vontatójárműveket a következő jelzőberendezésekkel kell ellátni:
– hangjelző berendezéssel (hangnyomásszint 5 m távolságban 120–150 dB/A/),
– kis hangnyomásszintű utasfigyelmeztető síppal vagy kürttel,
Személyszállító vasúti járművek utasterében a jármű rendeltetésétől függően (1. vagy 2. osztály, fülkés, termes, háló, elővárosi, távolsági) a zajszintet a nemzetközi vasúti előírások figyelembevételével kell korlátozni, de az utastéri zaj rövid távolságú közlekedésre szolgáló járműveknél sem lehet nagyobb, mint 80 dB/AI/ érték. Vezetőálláson legfeljebb 85 dB/AI/. Vasúti járművek külső zaja teljes terhelésnél és sebességnél a vágánytengelytől 25 m távolságban nem haladhatja meg a 85 dB/A/ értéket.

A vizsgálat megállapításai:

Az 1996. április 16-án a Közlekedési Főfelügyelet, a MÁV Rt. illetékes irodája, a Tiszántúli Környezetvédelmi Felügyelőség, az ÁNTSZ Városi Intézete, a helyi rendőrkapitányság képviselője és az érintett lakosok részvételével helyszíni vizsgálatra került sor a közlekedő mozdonyok zajártalom csökkentésével kapcsolatban.
A helyszíni bejáráson valamennyi fél kifejthette véleményét. A Tiszántúli Környezetvédelmi Felügyelőség tájékoztatta a jelenlévőket, hogy zajmérést a vasút környezetében mostanában nem végeztek és ezzel kapcsolatban a felügyelőséghez eddig nem is érkezett panasz. Zajmérést utoljára kb. 10 évvel ezelőtt végeztek panasz alapján. A jelenleg hatályban lévő zajvédelmi rendelet is csak új létesítmények esetében ír elő ilyen mérést. 
A MÁV Rt. képviselője elmondta, hogy vasúti balesetek vizsgálatakor első helyen szerepel, annak a vizsgálata, hogy a mozdonyvezető adott-e "Figyelj!" jelzést. Elmondása szerint Debrecen állomás és a Gördülő Csapágy Művek telephelye között 19 db illegális átjáró van az 5 db biztosított átjáró között. A MÁV jelzési utasítása szerint "Figyelj!" jelzést kell adni a különleges útátjáró táblánál, amit ott helyeznek el, ahol a teljes rálátás nem biztosított.
Az említett szakaszon az IC vonatok maximális sebessége 120 km/óra. Az express és gyorsvonatok  tömege 500-600 tonna. Közvetlen veszély esetén, gyorsfékezéssel  is 650-700 méter szükséges ahhoz, hogy a szerelvény megálljon. A vonatok a baleseteket úgy tudják megelőzni, ha felhívják érkezésükre a figyelmet. A problémás szakaszon a három műszak miatt a műszakváltás környékén nagy a szabálytalan gyalogos forgalom. Az óvintézkedések ellenére is történtek a közelmúltban balesetek.

A Közlekedési Főfelügyelet Vasúti Felügyelet Osztályvezetője állásfoglalása szerint az utak keresztezésénél a KRESZ egyértelműen meghatározza az elsőbbség kérdését. Ugyanez az út-vasút keresztezésnél nincs szabályozva, mert az útátjárók jelzése a veszélyes helyek figyelmeztetésére szolgál. Javasolta a KRESZ szabályainak megváltoztatását úgy, hogy a közúton közlekedő köteles elsőbbséget adni a vasútnak. Ezt "Állj! Elsőbbségadás kötelező!" jelzőtáblával lehetne megoldani. A közúti járművek kürthasználata - veszély esetén - szabályozott.
A vasút esetében a különleges jelzéssel ellátott útátjáróknál napszaktól és forgalomtól függetlenül a mozdonyvezetőnek minden esetben kürtjelzést kell adni. A kürtjelzéssel az alárendelt útvonalon közlekedőket kívánják figyelmeztetni az elsőbbségadási kötelezettségükre.
A bejárás résztvevői megvizsgálandónak tartották azt a kérdést, hogy miért kell állandóan a forgalmat az elsőbbségadásra figyelmeztetni. Véleményük szerint célszerű lenne a vasúti járművek "Figyelj!" jelzéseit a szintbeni kereszteződéseknél azokra az esetekre korlátozni, amikor azt a személy és a forgalom biztonságának megóvása feltétlenül szükségessé teszi.

A MÁV Rt. Üzemigazgatóságának képviselője szerint a MÁV több helyen - megállóhely körzetében - kerítés építésével próbálja korlátoznia a pályán való illegális közlekedést, de a jelenlegi csapások nyílt pályán vannak.
A MÁV arra illetékes osztálya vizsgálja a kürtjelzések idejét és megállapították, hogy a vonatok a kürtjelzést legtöbbször még 3 mp-ig sem adják. Veszélyhelyzet esetén azonban - köd, rossz látási viszonyok esetén - a jelzést folyamatosan kell adni. A zajhatás csökkentésére szolgáló fal pedig nem nyújt hathatós védelmet a kürtjelzés okozta zajhatástól.

A Debrecenen áthaladó Budapest-Záhony  vasútvonal pályaszakasz több mint 100 éve létesült. A Debrecen, Kassai úti bárházakat - ahol a panaszos lakása is található volt - az 1960-as évek elején építették. Figyelembe véve a vasúti pálya és a lakóházak meglétét, utólag már nem jelölhető ki védőterület, védőtávolság.
Tekintve, hogy a lakótelep tervezési és kivitelezési időszakában a Budapest-Záhony vasúti pálya már meglevő vasútvonal volt, a 12/1983. (V. 12.) MT sz. rendelet 14. § (1) értelmében, "meglévő vasútvonal forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zajterhelési határértékeket jelentősen túllépő zaj csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie." A panasz azonban a vasúti közlekedést nem kifogásolta csak a vonatok füttyjelzését. A hangjelzést a MÁV megvizsgálta, és annak mértéke, időtartama nem haladta, meg a jogszabályban előírt mértéket.

A panasz kapcsán két alkotmányos jog sérelme merült fel. A MÁV álláspontja szerint a vonat legális és illegális átkelőknél alkalmazott jelzése fontos szerepet tölt be a közlekedés biztonságának biztosítása és a balesetmegelőzés terén, így lényegesen érinti az állampolgárok élethez és emberi méltósághoz való jogát, míg a panaszosok legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga sérülhet az állandó és erős hangjelzés miatt.

Az élethez és az emberi méltósághoz való jog - mint azt az Alkotmánybíróság is megállapította - az egyéb alapjogok forrásául és feltételéül szolgáló, veleszületett, sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapjog, melynek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
Az Alkotmányban meghatározott jogok - ide értve a nem alkotmányos alapjogként megfogalmazott alkotmányos elveket és tilalmakat - és kötelezettségek értelemszerűen egymásra tekintettel és egymást korlátozva érvényesülnek. Az alapvető jog korlátozása esetén vizsgálni kell, hogy az érintett alapvető jog gyakorlása egyáltalán korlátozható-e és ha igen, milyen mértékben.
A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja. Az élethez és emberi méltósághoz való jog ilyen alapvető jog.
Ezzel szemben a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog bizonyos esetekben, valamely alapjog érvényesülése érdekében korlátozható.

A vasútátkelőhelyek állandó és potenciális veszélyforrást jelentenek, amely megkíván bizonyos korlátozásokat. Ennek a korlátozásnak elkerülhetetlennek és arányosnak kell lennie az elérni kívánt céllal. Ez a követelmény - amennyiben a vonatfütty erőssége megfelel a jogszabályi előírásoknak - teljesül a legális és illegális útátjárók esetén is. A fénysorompó - amely nem nyújt teljes biztonságot - mellett szükséges a hangjelzés, természetesen az előírt mértékben. Az illegális átkelőhelynél, különösen ha tömegesen fordulnak elő különösen súlyos problémát jelent az állampolgárok szabálytalan közlekedése, a balesetek megelőzése.
A KRESZ szabályai jelen pillanatban is megnyugtatóan rendezik a vasútvonal megközelítését és az azon történő áthaladást - az igazi problémát az illegális átkelőhelyek jelentik, melyek megszüntetése a több km-es szakaszon az állampolgári fegyelem betartása nélkül nem rendezhető.
Fentiek alapján a vizsgálat alkotmányos visszásságot nem állapított meg.

Budapest, 1998. április 29.

Gönczöl Katalin