OBH 336/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Cs. G-né mórahalmi lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy a törvényben előírt határidőben kérte a Földkiadó Bizottságtól részaránytulajdonának kiadását, ennek ellenére a Bizottság részére a földkiadásról határozatot nem kézbesített, nem használhatja "a 2,2 kh legelőt, mert nincs határozat". "Hiába megy a Földkiadó Bizottsághoz, onnan a Megyei Földhivatalhoz, csak egymásra mutogatnak" - mint írja.
A rendelkezésre álló információk alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, ezért az országgyűlési biztos az ügyben vizsgálatot rendelt el. Megkereste a Mórahalmi Földkiadó Bizottság elnökét, illetve az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét panaszos földkiadási ügye állásáról való tájékoztatás céljából.

Megállapított tényállás

A rendelkezésre álló iratok és a Földkiadó Bizottság elnökének tájékoztatása alapján meg-állapítható volt, hogy panaszos 49,64 AK értékű részaránytulajdonának kiadása iránt határidőben terjesztette elő kérelmét a Földkiadó Bizottsághoz. A Földkiadó Bizottság az igényelt földterületeket a 231/1994. sz. és a 308/1994. sz. határozatával Cs. G-né részére ideiglenesen tulajdonba adta. Határozatot azonban a 600 négyszögöl legelő tekintetében nem hozott. Ez utóbbi  ütközött M. G-né igényével, aki a sorrendiség tekintetében Cs. G-nét a földkiadás sorrendjében megelőzi. Ez utóbbi határozatot az FM Hivatal tájékoztatása szerint a Bizottság 1996.  december 30-án hozta, melyről a Bizottság sima levélküldeményként panaszost is tájékoztatta. Panaszos a határozat ellen fellebbezéssel nem élt. Panaszos földkiadási ügyét a Bizottság, a megszűnéséig, nem fejezte be.

Jogszabályi háttér:

1993. évi II. törvény

4/B. § (5) A 4/A. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld kiadásával, illetőleg helyének meghatározásával kapcsolatos törvényben meghatározott feladatokat az FM hivatal látja el, azzal az eltéréssel, hogy az FM hivatal eljárásában egyezségi kísérletnek helye nincs. Azokban a kérdésekben, amelyekben a törvény egyezségkötés megkísérlését írja elő, az FM hivatal minden esetben nyilvános sorsolással dönt. Az érintett tulajdonosok a sorsolás megkezdését megelőzően egyezséget köthetnek.

5. § (1) A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál.
(2) A földkiadási kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelemnek tartalmaznia kell a tulajdonos személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét.
(3) A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit.
(4) A kérelemhez csatolni kell a szövetkezet (jogutódja, illetőleg a felszámoló) igazolását arról, hogy a részarány-földtulajdonost milyen jogcímen, hány AK értékű föld illeti meg. A kért adatokat a szövetkezet köteles a részarány-földtulajdonos rendelkezésére bocsátani. Beviteli kötelezettség alapján keletkezett részarány-földtulajdon esetén az igazolást a földhivatal adja ki, amelynek tartalmaznia kell a szövetkezet használatába adott földek település, fekvés és művelési ág szerint összesített területét, valamint ezek AK értékét. Ha a beviteli kötelezettség alapján a tulajdonos részarány-földtulajdona több településen keletkezett, az igazolást településenként részletezve kell kiállítani.

7. § (1) Ha a részarány-földtulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti kérelmében megjelölte, hogy az elkülönített földalapon belül melyik földrészletből kéri földjének kiadását, és a kérelem a 6. §-ban foglaltak figyelembevételével teljesíthető, a földkiadó bizottság a részarány-földtulajdonos által megjelölt földrészletet jelöli ki a földkiadás helyéül. Ha a földrészlet valamennyi kérelem teljesítésére nem elegendő, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok között egyezség létrehozását kísérli meg. Ha egyezség nem jön létre, a kielégíthető kérelmekről nyilvános sorsolással dönt és erről jegyzőkönyvet készít.
(2) Az (1) bekezdés szerint ki nem elégíthető igényekre vonatkozóan a földkiadó bizottság az érintettek közötti egyezség alapján, egyezség hiányában pedig sorsolással állapítja meg, hogy melyik földrészletből teljesíthető a földkiadási kérelem, és erről jegyzőkönyvet készít.

9/B. § (1) Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.
(2) Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.
(3) A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik.

11. § (1) A földkiadó bizottságnak
a) a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére;
b) a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;
c) a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;
d) a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül.
(2) A földkiadó bizottság eljárása illetékmentes, a földkiadási kérelem bejelentésére előírt határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
(3) A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani.
(4) ...
(5) Az érdekeltek a határozat kézhezvételétől számított harminc napon belül benyújtott keresettel az illetékes helyi bíróságtól kérhetik a megyei (fővárosi) földművelésügyi hivatal határozatának a felülvizsgálatát. A bíróság a 10. § szerinti költségek és a 13. § (5) bekezdése alapján történő AK érték módosítása tárgyában hozott határozat megváltoztatására is jogosult.

11/A. § Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el.

1957. évi IV. törvény

26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) ...
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) ...

45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban – ha jogszabály nem zárja ki – kihirdetés útján is közölni lehet.
46. § (1) ...
(2) A kihirdetett határozatot az ügyfélnek – ha kéri – nyolc napon belül meg kell küldeni.

Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

A Földkiadó Bizottság elnökének tájékoztatása szerint panaszos ajándékozás (27,52 AK), adásvétel (12,12 AK) és juttatás (10 AK) jogcímen szerzett összesen 49,62 AK értékű részarányföldtulajdonnal rendelkezik. Panaszos földkiadás helyérül a mórahalmi 0198/1. és a 0211/1. hrsz-ú területeket jelölte meg.
A Földkiadó Bizottság ülésén - melyen panaszos is jelen volt - a kérelem úgy került pontosításra, hogy a Bizottság panaszosnak az általa eddig is használt területeket adja ki részaránytulajdonként. Nevezetesen:

a mórahalmi	0201/1. hrsz-ú	1000 négyszögöl szántót, továbbá a 
		0211/1. hrsz-ú 2 hold 400 négyszögöl szántót, valamint a 
		0198/1. hrsz-ú 2 hold + 2,5 hold szántókat + 600 négyszögöl legelőt.

A Bizottság ehhez képes panaszos részére kiadta

- a 308/1994. sz. határozatával a 0211/1. hrsz-ú 2 hold és 400 négyszögöl szántót (ahogy panaszos kérte), továbbá
-  a 231/1994. sz. határozatával a 0201/1. hrsz-ú 1000 négyszögöl szántót, valamint a 0198/1-b. hrsz-ú területből 2 hold + 2,5 hold szántót, továbbá 600 négyszögöl kaszálót (semjék), ahogy panaszos kérte.

Ez utóbbi, 0198/1-b. hrsz-on levő további 600 négyszögöl legelőt a Bizottság - panaszos kérésétől eltérően - M. G-nénak adta ki, aki szintén igényelte az említett területen részaránytulajdona kiadását és a földkiadási sorrendben Cs. G-nét megelőzte. Erről a Bizottság 1996. december 30-án kelt szám nélküli határozatában rendelkezett.
A vizsgálat azt is megállapította, hogy

1.	a Bizottság a panaszos részére hozott földkiadást teljesítő határozatában az 1993. évi II. törvény előírásait mellőzve, a kiadott földet nem AK értékben, hanem térmértékben határozta meg. Ezért a határozatokból pontosan nem állapítható meg, hogy a panaszos megillető (1993. évi II. törvény 5. § (4) bek.) részaránytulajdonból hány AK értékű földet adott ki panaszosnak a Bizottság. Ez az érték a már kiadott földeket illetően csak a részletes földmérési munkák elvégzése után lesz megállapítható. Az FM Hivatalának a tényállás tisztázásához nyújtott segítsége alapján csak valószínűsíthető, hogy a Bizottság panaszos részére eddig feltehetően 41,6 AK értékű földet adott ki, a Földkiadó Bizottság elnökének tájékoztatása szerint panaszost megillető 49,64 AK értékű földből. Ebből az következik, hogy a részletes földmérési munkák befejezését követően a tényállás tisztázása után panaszos részére még ki nem adott       - feltehetően - 8 AK értékű föld kiadása tekintetében a most már az ügyben első fokon eljáró Megyei FM Hivatalnak kell rendelkeznie. 

2.	Mivel a Földkiadó Bizottság határozatai az ingatlanok tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba panaszos nevére való bejegyzésre nem alkalmasak, panaszos joggal igényelheti, hogy az első fokon eljáró FM Hivatal a törvényi előírásoknak megfelelő, az ingatlannyilvántartásba való bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalát (1993. évi II. törvény 11. § (1) bek. c) pont).     

3.	A Földkiadó Bizottság az 1993. évi II. törvény rendelkezésén túl az 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit is többször megsértette, a földkiadási ügyben hozott határozataival, mert azokat  nem a törvényben előírt módon közölte panaszossal, határozatát nem indokolta és panaszost fellebbezési jogára sem hívta fel. (Áe. 43. § (1) bek. b)-c pont, 45. § (1) bek.,  46. §  (2) bek.) 

A Földkiadó Bizottság földkiadási eljárása során az idézett jogszabályok előírásainak figyelmen kívül hagyásával hozott határozatával alkotmányos visszásságot idézett elő.

Érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." Az Alkotmány idézett rendelkezésének alapvető elemét jelentő jogbiztonság elvét azáltal sértette meg, hogy eljárása során a reá vonatkozó anyagi és eljárási szabályok megtartásának mellőzésével jogbizonytalanságot idézett elő.

A j á n l á s

A Földkiadó Bizottság által előidézett alkotmányos visszásság megszüntetése, illetve az eljárás során a jövőre nézve az alkotmányos visszásság elkerülése érdekében a Földkiadó Bizottság megszűnését követően földkiadási ügyekben első fokon eljáró FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatala a Földkiadó Bizottság által panaszos földkiadási ügyében megkezdett földkiadási eljárást az 1993. évi II. törvényben írt határidőben fejezze be, ingatlannyilvántartásba való bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalával, s ennek megtörténtéről a határozatok egy példányának megküldésével az Országgyűlési Biztos Hivatalát  is tájékoztassa.

Budapest, 1997. április 10.

Gönczöl Katalin