OBH 96/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
P. I.-né debreceni lakos a Debrecen, Kodály Z. u. ... sz. alatti ingatlan építési engedélyezési eljárásával kapcsolatos panaszában azt sérelmezi, hogy a társasházuk közös képviselője által megismert építési engedély megadó határozat ellen önállóan (s nem a közös képviselő által ) benyújtott fellebbezését a másodfokú építésügyi hatóság nem fogadta el, s ezzel álláspontja szerint a jogorvoslati út igénybevételétől fosztotta meg a hatóság.

Érintett alkotmányos jogok:  Alk.     2. § jogállamiság
			          Alk.   13. § /1/ bek.    a tulajdonhoz fűződő jogok

Alkalmazott jogszabályok: 1964. évi III. törvény az építésügyről
Az építési engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet 19. § /1/ bekezdése értelmében az építési engedélyt megadó (elutasító) határozatot közölni kell a közvetlenül szomszédos ingatlanok tulajdonosaival (kezelőivel, tartós földhasználóival), továbbá mindazokkal, akiknek az építési munka a jogos érdekeit sérti.
	Az államigazgatási eljárásról szóló módosított 1957. évi IV. törvény 3. § /4/ bekezdése  meghatározza az ügyfél fogalmát. E szerint  "Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.
	A társasházakról szóló 1977. évi 11. Tvr. 18. § /1/ bekezdése szerint a közös képviselő (illetőleg az intézőbizottság elnöke) képviseli a társasház-közösséget harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok, hatóságok és más szervek előtt.

Megállapított tényállás:
	Debrecen Megyei Jogú Város jegyzője, mint első fokú építésügyi hatóság a Debrecen, Kodály Z. u. ... sz. alatti ingatlanra az 51261/1995. sz. határozatával építési engedélyt adott 6 lakás + 6 garázs építésére, kérelemre.
	Ezt a határozatot a panaszost is képviselő közös képviselő által is aláírt fellebbezést a társasház valamennyi tulajdonosa megfellebbezte.
	A másodfokú építésügyi hatóság a 2099-3/1995. sz. határozatával az első fokú határozatot megsemmisítette és az első fokú építésügyi hatóságot új eljárásra utasította.
	Az építésügyi hatóság a megismételt eljárás során hozta meg az 51261/5/1995.sz., 1995. szeptember 13-án kelt határozatot, az új eljárás alapjául szolgáló fellebbezésben foglaltakat is figyelembe véve.
	A határozatról a szomszédos ingatlan tulajdonosait a közös képviselőn útján értesítette.
	A határozatot a tulajdonosok nevében a közös képviselő nem fellebbezte meg, P. I-né önállóan nyújtotta be jogorvoslati kérelmét. Ezen kérelmet sem az első, sem a másodfokú hatóság nem fogadta el fellebbezésnek, a társasházi törvényben foglaltak miatt.

A vizsgálat megállapításai:
	Az ügyben az első- és másodfokú építésügyi hatóság a jogszabályoknak megfelelően járt el az engedélyt megadó határozat kézbesítésénél, s így az ügyféli minőség megállapításánál. Azaz, hogy a fellebbezés benyújtására a társasház közös képviselője lett volna jogosult (közgyűlési határozat alapján).  Tekintettel arra, hogy fellebbezés nem érkezett a közös képviselőtől, az engedélyt jogerősítette a hatóság.
	Ugyanakkor a társasházi törvény 18. §-a megfosztja az egyes tulajdonosokat a jogorvoslati lehetőségtől, holott az államigazgatási eljárásról szóló módosított 1957. évi IV. törvény 3. § /4/ ügyfélnek tekinti azt, akinek jogát, jogos érdekét érinti az ügy.
	A építésügyi eljárásról szóló rendelet már említett paragrafusa a szomszédos ingatlan tulajdonosairól rendelkezik. Az építésügyi törvény 28. § /2/ bekezdése szerint építkezési jogosultsággal csak akkor rendelkezik a tulajdonostárs, ha tervezett építési munkák elvégzéséhez valamennyi tulajdonos hozzájárult.

	A fenti három jogszabály így nincs összhangban egymással, különös tekintettel arra, hogy az 1977. évi 11. Tvr. 21. §-a értelmében "Ha a társasházban legfeljebb hat társasházi öröklakás van, a 13-19. § rendelkezése helyett a Polgári Törvénykönyvnek a közös tulajdonra 
vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Ilyen esetben az alapító okiratban a 4. § /1/ 2 bekezdésnek b.) - d.) pontjában foglaltakról nem kell rendelkeznie.

Ajánlás:
	Felkérem az Igazságügyi Minisztert, hogy kezdeményezze az 1977. évi 11 Tvr. 19.§ rendelkezéseinek összhangba hozását az államigazgatási eljárási, valamint az építésügyi törvény rendelkezéseivel, s egyben a megváltozott tulajdonjogi viszonyokra (az önkormányzati bérlakások elidegenítésével létrejött társasházakra) tekintettel a jogszabály teljes felülvizsgálatát.
	Kérem a t. Miniszter Urat, hogy tett intézkedéséről az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bekezdése alapján 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1997. május 28.

Gönczöl Katalin