OBH 3105/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szathmári Réka

Kapcsolódó ügyek: 4652/1996., 4978/1996., 5135/1996., 5139/1996., 5183/1996., 6926/1996., 8395/1996., 8473/1996., 8622/1996., 8982/1996., 4092/1997., 4544/1997., 4812/1997., 4817/1997., 4913/1997., 4914/1997. számú ügyben

A vizsgálat megindítása

Szentendre több üdülőtulajdonosa beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben Szentendre Város Önkormányzat Képviselőtestületének a köztisztaság fenntartásáról, valamint a települési szilárd hulladék gyűjtésére és elszállítására vonatkozó közszolgáltatás helyi szabályozásáról szóló 45/1995. (XII. 14.) Önk. számú rendeletének (a továbbiakban: R.) az üdülőtulajdonosokat terhelő szemétszállítási díjat meghatározó rendelkezését sérelmezte.

A panaszbeadványok alapján - tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló információk alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja merült fel - a vizsgálatot
1997. január 22-én megindítottam.

A megállapított tényállás

A szentendrei üdülőtulajdonosok beadványaikban azt kifogásolják, hogy a szemétszállításért az általuk igénybevett szolgáltatással arányban nem álló díjat kell fizetniük. A panaszosok álláspontja szerint a díj aránytalanságának okai a következők:

- Az üdülőtulajdonosok döntő többsége csak az év egy részében (5-6 hónapot évente) használja ingatlanát (a legtöbb ház nem is téliesített). Csak ez idő alatt termelnek szemetet és veszik igénybe a szemétszállítási szolgáltatást. Ezzel szemben a R. a díjat az üdülőtulajdonosokra is egész évre szabja ki, nem adva lehetőséget kedvezmények, mentességek igénybevételére.

- A R-ben a díj alapja az üdülőegység, melyekre a R. a díjat egységesen állapítja meg. Nem tesz különbséget az üdülőegységek mérete szerint és szempontként nem veszi figyelembe az üdülőt használó személyek számát. Ezzel a R. eleve kizárja, hogy a megtermelt szemét mennyiségéhez, a szemétszállítási szolgáltatás tényleges igénybevételéhez igazodjon a díj.

- Az üdülőingatlanokon termelt szemetet konténerekben gyűjtik, amely esetenként az üdülőingatlanoktól több száz méterre, meredek utakon megközelíthető helyen van, ahova a hulladékot az üdülőtulajdonosoknak kell elvinniük. Az állandó lakosoktól ugyanakkor közvetlenül az érintett ingatlantól történik a szemétszállítás. Ez a körülmény - a szemétszállítási módok közötti különbség - azonban a díjtételekben nem tükröződik.

A szemétszállítás mint közszolgáltatás megszervezését a közegészségügyi követelmények teljesüléséhez fűződő érdekekre tekintettel az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) 1. §-ának (1) bekezdése teszi a helyi önkormányzatok számára lehetővé, mely törvény egyben a helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosát, használóját a szolgáltatás igénybevételére kötelezi.

A Kötv. 2. §-a értelmében a helyi önkormányzatnak rendeletben kell szabályoznia a szemétszállítással kapcsolatban - többek között - a szolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

Szentendre Város Önkormányzatának Képviselőtestülete a törvényi felhatalmazás alapján alkotta meg 45/1995. (XII. 14.) számú rendeletét.

A R-nek a panaszbeadványokkal érintett rendelkezései szerint:

"8. § (5) A szolgáltatásba bevont területeken a helyi közszolgáltatás díjának megfizetése a város állandó, ideiglenes és üdülő lakosai részére, valamint a területen belül székhellyel vagy telephellyel rendelkező jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társaságok, valamint egyéni vállalkozók részére kötelező."

"13. § (1 ) A háztartási hulladék rendszeres elszállítási szolgáltatásába bevont területeken a szolgáltatást, a városban lévő lakástulajdonosok, használók, valamint az üdülő tulajdonosok részére egész évben kell biztosítani. A szolgáltatásért az 1. sz. mellékletben meghatározott díjat kell fizetni."

(2) ...

(3) Az (1) bekezdésben meghatározottakat terhelő köztisztasági szolgáltatás díjának összegét az önkormányzat állapítja meg.
A díjszámítás alapja:
lakások esetében: a lakásban élők száma üdülők 
esetében: üdülőegységek száma 
közület, intézmény, vállalkozó esetében: m3"

"1. sz. melléklet a 451995. (XII. 14.) Önk. rendelethez

A szilárd kommunális hulladék elszállításának díjai

1. lakások esetén
1.1 ha a lakásban élők száma 1 fő 220.-Ft/hó 
1.2 ha a lakásban élők száma 2 fő 320.-Ft/hó 
1.3 ha a lakásban élők száma 3 fő 400.-Ft/hó 
1.4 ha a lakásban élők száma 4 fő 460.-Ft/hó 
1.5 ha a lakásban élők száma 5 fő 490.-Ft/hó
1.8 ha a lakásban élők száma 6 fő vagy annál több 520.-Ft/hó

2. Üdülő egységenként 4500.-Ft/év "

Az ügy jogszabályi háttere

1.) 1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
"8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:... a köztisztaság és településtisztaság biztosítása;..."
"8.§ (3) Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak...."

2.) 1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről
"21. § A közterület tisztántartásával és a lomtalanítási akciókkal kapcsolatos feladatok ellátásáról a települési, a fővárosban a fővárosi önkormányzat képviselőtestülete gondoskodik, külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően."

3.) 1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
"1. § (1) A helyi önkormányzat által szervezett, a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését biztosító helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója (a továbbiakban együtt: tulajdonos) az ingatlanon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezéséről - a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott módon - a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni, ha jogszabály vagy hatósági határozat eltérően nem rendelkezik."
"2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) a nyilvánosan meghirdetett pályázatot elnyerő, a közszolgáltatást végző intézmény vagy szakvállalkozás (a továbbiakban együtt: szolgáltató) megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a szolgáltató a közszolgáltatás teljes körét valamennyi tulajdonos tekintetében rendszeresen köteles ellátni
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit Ptk. 226. § (1) bek.];
d) közüzemi szolgáltatás (Ptk. 388. §) esetén a közüzemi szerződés létrejöttének módját, valamint a szolgáltatás igénybevételének, korlátozásának, megtagadásának - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) az érintett közfeladattal összefüggő - jogszabályban nem rendezett - helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét."

4.) 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
"201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
"202. ~ Ha a szerződő fél a szerződés megkötésekor a másik fél helyzetének kihasználásával feltűnően aránytalan előnyt kötött ki, a szerződés semmis (uzsorás szerződés)."

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
"70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül”

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során a következő megállapításokat tettem.

Nincs kötelező törvényi előírás arra, hogy a szemétszállítási szolgáltatást, illetve az ellenszolgáltatást milyen mértékben és módon kell meghatároznia a helyi önkormányzatoknak. A szolgáltatásnyújtás módjának meghatározásával kapcsolatban azonban mindenképpen érvényesülnie kell annak a legalapvetőbb elvárásnak, hogy az önkormányzatok a közegészségügyi követelményeknek megfelelő szintű szolgáltatás biztosítsanak, míg a díj mértékének meghatározásánál elemi - és a Ptk. 201-202. §-aiból is következő - követelmény, hogy a díj a nyújtott szolgáltatással arányos legyen.

A helyi önkormányzatok által alkalmazott különféle szemétszállítási díj meghatározási módszerek közös sajátossága, hogy a díj átalány jellegű. Az 57/1995. (IX. 15.) AB határozat elvi jelleggel hívta fel a figyelmet arra, hogy "önmagában nem feltétlenül alkotmányellenes, ha a jogalkotó átalánnyal vagy törvényes vélelem felállításával szabályoz". Az önkormányzati rendeletalkotással szemben azonban lényeges követelményként fogalmazható meg, hogy a közszolgáltatás díja az átalány-jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen [26/1997. (IV. 25) AB hat.]

A szentendrei önkormányzat rendelete azzal, hogy az üdülőtulajdonosokat terhelő szemétszállítási díj mértékét éves szinten egységesen oly módon határozza meg, hogy attól eltérést, az éves díjhoz viszonyítottan kedvezmények, mentességek igénybevételét - melyek lehetővé tennék, hogy az üdülőtulajdonosok az általuk ténylegesen igénybevett szolgáltatáshoz igazodó díjat fizessenek - nem teszi lehetővé, egyes üdülőtulajdonosokat a többiekhez képest előnyhöz juttat, míg másokat hátrányosabb helyzetbe hoz. Ez - figyelemmel az állandó lakosokra meghatározott díjtételekre - megállapítható az üdülőtulajdonosok és az állandó lakosok relációjában is. A szentendrei önkormányzat rendelete ezzel sérti az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében megfogalmazott diszkrimináció tilalmának elvét, mert a ténylegesen igénybevett egységnyi szolgáltatásért a díjfizetésre kötelezetteket - indokolatlanul - különböző mértékű díj fizetésére kötelezi.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján a következő ajánlást teszem:

Szentendre Város Önkormányzatának Képviselőtestülete a 45/1995. (XII. 14.) Önk. sz. rendeletének a szemétszállítási díjat meghatározó rendelkezéseit úgy módosítsa, hogy a díjfizetésre kötelezettek közötti diszkrimináció megszűnjön és lehetővé váljon a ténylegesen igénybevett szemétszállítási szolgáltatáshoz igazodó díjfizetés.

Budapest, 1997. július 10.

Gönczöl Katalin