OBH 3068/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert a részarány- tulajdon alapján kiadott földjére tulajdonjogát a földhivatal úgy jegyezte be, hogy a tulajdoni lap harmadik részén az Országos Kereskedelmi és Hitelbank Rt. javára  6 069 000.- forint, az APEH javára 6 568 750.- forint  jelzálogjogot jegyzett fel a Földhivatal. Kérte az országgyűlési biztos segítségét ahhoz, hogy a fenti nagy összegű tartozást az ingatlanról töröljék, hiszen nyilvánvaló, hogy ezek kötelezettje nem a részarány-tulajdonos, hanem a Termelőszövetkezet.

Érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (Alkotmány 2.§ (1) bekezdés

2.  A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Ebből következik a tulajdonnal való szabad rendelkezés  joga, melynek gátja a jogtalanul bejegyzett jelzálogjog. (Alkotmány 13. § (1) bekezdés)

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai:

A Földkiadó Bizottság a 22/1994. számú határozatával  65.45 AK értékű tehermentes szántó ingatlant kiadásáról rendelkezett. Panaszos az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzést tanúsító tulajdoni lapból értesült arról, hogy a 3,5 hektár térmértékű szántó ingatlant 12,5 millió forint értékű jelzálogjog terheli. Panaszos több alkalommal kérte a Körzeti Földhivatalt, hogy a jelzálogjog bejegyzéseket törölje,  de érdemi intézkedés nem történt. 1995. szeptember 11-én felkereste a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földhivatalt (továbbiakban Megyei Földhivatal), és kérte az ügy kivizsgálását. A Megyei Földhivatal jegyzőkönyvet vett fel a panaszos által előadottakról, és fellebbezésnek minősítve azt, intézkedésre áttette a Körzeti Földhivatalhoz. Végül 1997. október 13-án kelt határozatában megállapította, hogy első fokon érdemi intézkedés nem történt, ezért a fellebbezést maga bírálta el. Ennek során az APEH javára szóló jelzálogjog bejegyzéséről szóló határozatot megsemmisítette, és a Körzeti Földhivatalt új eljárásra utasította. A határozat indokolásában megállapította, hogy az APEH javára szóló jelzálogjogot az ingatlanra nem lehetett volna bejegyezni, mert a  szövetkezet már nem rendelkezhetett a 04/1 hrsz.-ú ingatlannal, melyből megosztással panaszos ingatlanát is kialakították. Ez az ingatlan ugyanis a Kárpótlási Hivatal határozata alapján már 1992. májusában  a szövetkezet jogerősen elfogadott részarány földalapjában szerepelt. Az Országos Kereskedelmi és Hitelbank javára szóló jelzálogjog törölhetőségéről nem tesz említést, de a tulajdoni lap másolatból megállapítható, hogy a bejegyzés még 1987-ben keletkezett. Az új eljárás során, melyet a Megyei Földhivatal  1998. július 15-én kelt -felügyeleti jogkörben hozott -  újabb határozata is segített, végül is törölték az APEH javára szóló jelzálogjogot, elutasították az APEH- től emiatt beérkezett fellebbezést és az 1998. 08. 18-án kiadott egyszerűsített határozat indokolásából megállapíthatóan az Országos Kereskedelmi és Hitelbank Rt. törlési kérelme alapján törölték a Bank javára szóló jelzálogjogot is. 

Panaszos utóbb csatolta az 1998. 08. 25-én kiadott tulajdoni lap másolatot, amelynek harmadik részén csak egy 2400.- Ft-os kötelezettségvállalás ( eredete az iratokból nem állapítható meg) és a kárpótlási törvényben előírt elidegenítési és terhelési tilalom szerepel. Az iratokból  megállapítható, hogy a Szabolcs- Szatmár- Bereg Megyei Földhivatal több ízben intézkedett a Körzeti Földhivatal eljárási szabályokat sértő határozatai miatt. A panasz a felügyeleti eljárás során orvoslást nyert, ezért a vizsgálatot a megoldódott panaszra tekintettel ajánlás nélkül lezárom.  Erről panaszost és a Megyei Földhivatalt a jelentés egy példányával értesítem. 

Budapest, 1998. november 25.

Dr. Polt Péter