OBH 3046/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
részjelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Eljárás megindulása

Panaszos sérelmezte, hogy a környezetét zavaró autókereskedés működését kifogásoló bejelentéseire az önkormányzat érdemi intézkedést nem tesz.
Vizsgálatot az alkotmányban rögzített panaszjog, egészséges épített környezethez való jog érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás

A kft. üdülőövezetben használat gépkocsik kereskedésével foglalkozik. A kft. telephelye .......... Kéktó u. 19.sz. alatti ingatlan. Az ingatlan tulajdonosa Ausztráliában él. A kft. ügyvezetője a haszonélvezővel kötött megállapodás lapján tulajdonosként használja a két ingatlant. A kft. működésével kapcsolatos első lakossági bejelentést 1992. október 13-án iktatták 2756/1993. sz. alatt. A bejelentés alapján felhívták a kft. figyelmét, hogy tevékenységüket megfelelő módon rendezzék.
A kft. az ingatlanon építési engedély nélkül építkezni kezdett. A polgármesteri hivatal 2613/1992. sz. határozatában elrendelte a 2757 hrsz.-ú ingatlanon építési engedély nélkül végzett építési munkák azonnali leállítását. az 1992. szeptember 24-én kelt határozat szerint az építésrendészeti jogkövetkezményekről külön határozatban döntenek. A határozatra kézzel írt feljegyzés szerint "a határozatot nem kell kiküldeni, mert az építmény 20 m2  alatti és így nem engedély köteles." A határozatot nem vonták vissza, de nem is kézbesítették. Közben az engedély nélküli építkezés folytatódott, a betonalapra a faházat és toldaléképületet emeltek, melynek alapterülete a későbbi iratokból igazolhatóan, 40 m2.
A panaszos ügye 1993-ban megoldódni látszott, amikor a kft. vezetője tevékenységét át akarta helyezni a Gyári úti telepükre. Az önkormányzat a Gyári úti irodaház építési engedély iránti kérelmet 1284/1993. sz. alatt iktatta és 1993. július 6-i levelében felhívta a tervezőt, hogy a kérelemhez további iratokat csatoljon. A felhívásra a hiányokat nem pótolták, eljárást befejező határozatot a hatóság nem hozott. 
Újabb lakossági bejelentésre indult eljárásban ismét vizsgálták, hogy a kft. tevékenysége mennyiben sérti a szomszédok, illetve az utcában lakók érdekeit. A vizsgálat alapján a polgármesteri hivatal 35/1994. sz. határozatában 30.000 Ft pénzbírságot szabott ki "kisipar gyakorlásával visszaélés" szabálysértés miatt, 1994. március 12-i határozatában. az indoklás szerint a kft. nem szerezte be a telephelyükre vonatkozó szakhatósági hozzájárulásokat. A kft. ügyvezetőjének ellentmondására az eljárást 1994. május 10-én megszüntették, elfogadva az ügyvezető azon védekezését, hogy a kft. társasági szerződésében meghatározott tevékenységre nem kell telephely, hiszen gépkocsi kereskedelmet a Kéktó u.-ban nem folytatnak, csak gépkocsikat tárolnak. A lakossági bejelentések szerint a kereskedés is itt folyik, nem a Gyári u.-ban. Ennek ellenére az önkormányzat a kifogást elfogadta.
Újabb vizsgálat eredményeképpen a kft.-t a jegyző 1994. március 7-i - 1564/94.sz. - levelében felszólította, hogy telepengedély hiányában tevékenységüket szüntessék meg bírságolás terhe mellett. A kft. tevékenységét nem szüntette be, szabálysértési eljárást folytattak le.
Újabb bejelentések hatására az önkormányzat közegészségügyi szempontból vizsgálatot kezdeményezett az ÁNTSZ Ráckevei Városi Intézeténél, de helyszíni szemle tartását elhalasztották a rendőrségi vizsgálat befejezéséig.
1995. novemberében történt érdemi intézkedés. Helyszíni szemle alapján megállapították, hogy engedély nélkül épült az irodaház, és időközben egy árnyékszék is. Ezért 1995. december 5-én kelt, 3425-4/1995. sz. határozatban kötelezték a kft.-t, hogy a Kéktó utcai ingatlanon található, engedély nélkül épült faházra jogerőtől számított 15 napon belül a polgármesteri hivatalnál fennmaradási engedély iránti kérelmet nyújtson be. Ezt a határozatot 3424-5/1995. sz. alatt annyiban módosították, hogy mint használót kötelezték a kft.-t a kérelem benyújtására. Ezen kívül a 3424-2/1995. sz. határozatban kötelezték a kft.-t, hogy a Kéktó utcai ingatlanon található engedély nélkül felépített árnyékszéket 1995. november 20-ig bontsa le. A kft. a határozatokban foglaltainak nem tett eleget. Ezért a 66-2/1996. és 66-3/1996.sz. határozatokban 10.000 Ft, 10.000 Ft végrehajtási bírságot szabott ki az önkormányzat 1996. február 22-én.
A jegyző a 67/1997. sz. határozatával a fennmaradási engedély iránti kérelmet elutasította és kötelezte a kft.-t, hogy az építési engedély nélkül létesített épületet és az árnyékszéket bontsa le. Ezt a határozatot a megyei közigazgatási hivatal 1997. október 1. napján kelt határozatával jóváhagyta. A végzés még nem jogerős.

Alkalmazandó jogszabályok

2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről.
11.§ (1) A terület-felhasználási egységeken elsősorban a jellemző rendeltetésüknek megfelelő építmények és telepek helyezhetők el. Más rendeltetésű építményt - ide értve a főépítmény kiegészítő építményeit, a melléképületeket és melléképítményeket is - továbbá telepet csak akkor szabad elhelyezni, ha az
a/ a terület és a rendeltetésének megfelelő földrészletek, építmények rendeltetésszerű használatát nem akadályozza, azokra nincs káros hatása vagy azoktól nem károsodik, és az egészséget sem károsítja,
b/ a terület-felhasználási egységre vonatkozó részletes előírásokat kielégíti, a települési környezetbe illeszkedik és a rendeltetése szerinti külön hatósági előírásoknak is megfelel, továbbá
c/ az építmények között megengedett legkisebb távolságok megtarthatók.
(2) Ha a terület-felhasználási egység rendeltetésének megfelelő újépítmény a már meglevő építmény(ek) miatt a Szabályzat előírásait kielégítő módon nem helyezhető el, az új építményt csak a meglevő építmény(ek) szükség szerinti alakítása, lebontása vagy rendeltetésének megváltoztatása, illetőleg a káros hatások elhárítása után vagy ezzel egyidejűleg szabad elhelyezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell a már meglevő építmény(ek) átalakítása vagy rendeltetésének megváltoztatása esetén is.
A területen elhelyezhető főépületek és melléképítmények
26.§ (1) Üdülőterületen - az övezeti előírások megtartásával, a 11.§ és a 15.§ rendelkezéseinek keretei között, a 12.§-ban említetteken túlmenően - főépületként a lakosság és az üdülőterületet igénybe vevők ellátását szolgáló
a/ szálloda, panzió és turistaszálló,
b/ szolgálati lakóépületek,
c/ alapfokú intézmények, ellátó és szolgáltató, valamint tároló építmények,
d/ közösségi célú víztelepek (csónakházak, csónaktárolók, csónakkikötők, horgásztelepek stb.),
e/ személygépjármű-tárlók,
f/ üzemanyagtöltő-állomások és személygépjárművek kocsimosói, valamint
g/ üdülő- és lakóépületekkel már vegyesen beépített üdülőterületen - a már kialakult beépítéssel összhangban - lakóépület
is elhelyezhető.
(2) A területen melléképület nem létesíthető.
(3) A területen a főépülethez tartozó következő melléképítmények helyezhetők el:
a/ kerti építmény (lugas, homokozó, hinta, csúszda, víz- és fürdőmedence, szökőkút, épített tűzrakóhely, pihenés és játék stb. céljára szolgáló műtárgy, továbbá
b/ növénytermesztés célját szolgáló - legfeljebb 2,50 m gerincmagasságú - növényház (üvegház) a telekterület legfeljebb 10 %-áig,
c/ terepszint alatti építmény (önálló pince, jármű vagy egyéb tároló stb.),
d/ hulladéktartály-tároló,
e/ kirakatszekrény,
f/ közmű-becsatlakozások építménye,
g/ közműpótló építmény,
(4) Más rendeltetésű főépületnek a terület építési telkén történő elhelyezése esetében a rendezési terv, illetőleg ennek hiányában - egyedi telken - az építésügyi hatóság a főépület utcai homlokzatmagasságát az övezeti előírástól eltérően is megállapíthat a környező településkép megóvásának figyelembevételével, ha ezzel a szomszédos telkeknek az építési övezeti előírások szerinti beépítési, épületbővítési lehetőségét nem korlátozza.
12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról.
29.§ (1) Ha a csak építési engedély alapján végezhető építési munkát építési engedély nélkül, vagy az engedélytől eltérő módon (a továbbiakban: szabálytalanul) végezték el, arra fennmaradási engedélyt kell kérni.
(2) Az első fokú építésügyi hatóság az (1) bekezdésében előírt kötelezettség teljesítésének elmulasztása esetén
a/ az építtetőt a fennmaradási engedély iránti kérelem és mellékleteinek benyújtására kötelezheti, vagy
b/ az eljárást hivatalból is lefolytathatja. Ebben az esetben a szükséges mellékletek beszerzéséről, illetőleg elkészíttetéséről - az építtető költségére - az első fokú építésügyi hatóság gondoskodik. 
(3) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez mindazokat a mellékleteket csatolni kell, amelyek az építési engedély iránti kérelemhez szükségesek lettek volna. A helyszínrajzon és a műszaki terveken a tényleges - még befejezetlen építmény (építményrész) esetében pedig a további tervezett - állapotot is ábrázolni kell.
(4) A fennmaradási engedély iránti kérelem elbírálása során az első fokú építésügyi hatóságnak meg kell vizsgálnia, hogy a megépített építmény (építményrész)
a/ úgy készül-e el, hogy arra az építési engedély megadható lett volna-e, illetőleg
b/ átalakítással vagy egyéb módon szabályossá tehető-e vagy sem.
(5) A fennmaradási engedély akkor adható meg, ha az építésügyi hatóság a szabálytalanul megépített építmény (építményrész) átalakítását vagy lebontását nem rendeli el. A fennmaradási engedély megadása során egyébként az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásra vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
20/1982. (X.12.) IpM rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről. (1997. július 2-i hatállyal a 85/1997. (V.28.) Korm.rend.  hatályon kívül helyezte.)
7.§ (1) A jegyző a telepengedélyt akkor adja meg, ha a telep megfelel a munkavégzésre (munkahelyre) vonatkozó előírásoknak és a kisiparos tevékenységének a környezetre gyakorolt hatása nem haladja meg a megengedhető mértéket.
(2) A jegyző a telepengedély megadásával kapcsolatban az engedély megadásakor, vagy a körülmények jelentős változása miatt később is kötelezheti a kisiparost meghatározott munkálatok elvégzésére, illetve intézkedés megtételére.
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól.
3.§ (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni...
(3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyen a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
Ae.§ 1997. VI.1-től hatályos szövege
4.§ (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az első fokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
(3) Adatigazolással, nyilvántartás-vezetéssel, illetőleg hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos közigazgatási ügyekben a mulasztó közigazgatási szerv, a felettes szervének az ügyfél kérelme alapján kiadott utasítására tizenöt napon belül köteles eleget tenni kötelezettségének.
(4) Ha a helyi önkormányzat képviselő-testülete, a főpolgármester, a polgármester, a közgyűlés elnöke, a bizottság, a részönkormányzat testülete az önkormányzati hatósági ügyben a határozathozatali kötelezettségét elmulasztotta az ügyfél kérelmére a megyei (fővárosi) közigazgatási hivatal vezetője felhívja a képviselő-testületet, hogy legközelebbi ülésén, de legkésőbb harminc napon belül határozzon.
(5) Ha nincs felettes szerv, illetőleg a felettes szerv intézkedési vagy eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, a megyei (fővárosi) bíróság a fél kérelmére nemperes eljárásban kötelezi a közigazgatási szervet az eljárás lefolytatására.
(6) A közigazgatási és önkormányzati szervtől - a (2) és (4) bekezdésben foglaltak kivételével - a  hatáskörébe tartozó ügy nem vonható el.
(7) Az (1) - (3) és (5) bekezdésekben foglaltakat a fellebbezési eljárásra is alkalmazni kell.
13.§ (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
42.§ (1)  "Az államigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz." ...
65.§
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.
72.§ (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva - ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik - az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól... .
(2) Bírósági felülvizsgálatra csak akkor kerülhet sor, ha az államigazgatási eljárásban az ügyfél a fellebbezési jogát kimerítette vagy a fellebbezés kizárt.
(3) A keresetlevél benyújtásának a határozat végrehajtására halasztó hatálya van, azonban a közigazgatási szerv határozatát a közérdekre, vagy az ügyfél nyomós érdekére tekintettel azonnal végrehajthatóvá nyilváníthatja. A fél a keresetlevélben a végrehajtás felfüggesztését kérheti.
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
24.§ Az épített környezet védelme kiterjed a településekre, az egyedi építményekre és műszaki létesítményekre.
25.§ (1) A települések területén a környezet terhelhetősége és a településrészek rendeltetése alapján a rendezési tervben övezeteket kell meghatározni.
(2) Az egyes övezetekbe folytatható tevékenységek a külön jogszabályban a környezetterhelés jellege alapján meghatározott védőtávolság, védőterület megléte és a védelmi előírás megtartása esetén engedélyezhetők.
(3) A kijelölt védőterületen vagy védőtávolságon belül az adott övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység - külön védelmi intézkedés nélkül - nem folytatható.
Zaj és rezgés
31.§ (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energia-kibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a/ a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b/ a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c/ a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.
46.§ (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a/ biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;...
4.§ E törvény alkalmazásában
a/ környezeti elem: a föld, a levegő, a víz, az élővilág, valamint az ember által létrehozott épített (mesterséges) környezet, továbbá ezek összetevői;
110.§ (5) A törvény rendelkezéseit - a (6) bekezdésben foglaltak kivételével - az első fokú határozattal még el nem bírált ügyekben is alkalmazni kell.
(6) A környezeti elemekre és az azokat veszélyeztető tényezőkre vonatkozó új jogszabályok hatálybalépéséig a szabályozás trágyát képező kormány, illetőleg miniszteri rendeletek előírásait kell alkalmazni.
12/1983. (V.12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
A zaj- és rezgésvédelemről
A Minisztertanács az emberi környezet védelméről szóló 1976. évi II. törvény 53.§-ának (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján a következőket rendeli:
1.§ A rendelet célja, hogy az emberi környezet és az emberi egészség megóvása érdekében megállapítsa az azokat veszélyeztető zajok és káros rezgések elleni védelem (a továbbiakban együtt: zaj- és rezgésvédelem alapvető szabályait.
2.§ (1) E rendelet alkalmazásában
c/ szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény minden olyan létesítmény, amelyben az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytatják.
2.§ (3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre - jellegéből adódóan - határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja. 
12.§ (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre - a 9.§ (2) bekezdésében meghatározott módon - zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zajkibocsátási határérték megállapításának módját és a vizsgálati módszereket a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter állapítja meg.
Záró rendelkezések
25.§ Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a/ szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15.§ (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6.§ (1) bekezdés, a 12.§ (1) bekezdés, a 13.§ (2) bekezdés és a 21.§ alapján indult ügyekben a jegyző;
b/ egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c/ szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség gyakorolja.
Melléklet a 12/1983. (V.12.) MT rendelethez
Zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységek
0711 Közúti járműkereskedelem (5010)
191/1996. (XII.17.) Korm. rendelet a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
16.§ (1) A hivatalvezető ellenőrzési feladat- és hatáskörében
d/ ellenőrzi - a fővárosi, megyei ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint - a területi államigazgatási szervek tevékenységében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény hatályosulását, hatósági tevékenységük jogszerűségét; ...

Érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18.§ A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64.§ A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/D.§ (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. 
Vizsgálat megállapításai:
Ebben a jelentésben a Kéktó u.-i engedély nélküli építkezéssel kapcsolatos, és a kft. működésére vonatkozó lakossági bejelentések alapján indult hatósági eljárásokra vonatkozó megállapításaimat részletezem. Ennek következtében állampolgári jogok és érdekek sérültek.
Megállapítottam, hogy a Gyári úti irodaházra vonatkozó 1284/1993. sz. ügyben, a megküldött iratok szerint, sem elutasító, sem egyéb eljárást befejező határozatot nem hozott az ügyintéző. Ezzel megszegte az Ae. szabályait, amely sérti az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság elvét.
A kft. Kéktó u.-i telepe az OESZ szerinti III. lakó és VII. üdülő építési övezetben fekszik. Az üdülési övezetben az OÉSZ 26.§-ában felsorolt építmények helyezhetők el, melléképület      - többek árnyékszék - nem. 
A csatolt iratokból megállapítottam, hogy az építkezést lakossági bejelentésre észlelte a hivatal, azonban a 2613/1992. sz. - építési munkát leállító - határozat nem került kiadásra. Az önkormányzat az építési munkák azonnali leállítására később sem hozott határozatot, illetve a formailag hatályos 2613/1993.sz. határozata végrehajtása iránt nem intézkedett, pénzbírságot sem szabott ki.
Csak az 1995. novemberi helyszíni szemlén vették jegyzőkönyvbe, hogy engedély nélkül a telken irodaház és árnyékszék épült. Ez a mulasztás vezetett oda, hogy az engedély nélkül épült irodában történt éveken át a gépkocsi eladások ügyintézése, és az ezzel járó forgalom, zaj, egészségügyi létesítmények hiánya elviselhetetlen helyzetet teremtett az üdülőövezetben. A szemlén megállapították, hogy az épület 40 m2, így építési engedély kellett volna a felépítéséhez.
A vizsgálat ideje alatt - megkeresésem után - a 12/1986.(XII.30.) ÉVM rendelet 29.§ (2) bek. b/ pontja értelmében hivatalból indították meg a fennmaradási engedély megadása iránti eljárást. Az első fokú határozat ellen 1997. április 28-án benyújtott fellebbezést azonban a jegyző, a kapcsolódó iratokkal, csak 1997. június 23-án terjesztett fel. Ezzel megszegte az Ae. 65.§ (2) bekezdésének előírásait, mely szerint a fellebbezést 8 napon belül kell felterjeszteni.
A kötelezett kft. a másodfokú közigazgatási határozat ellen keresetet nyújthat be a közigazgatási bírósághoz, így a határozatban foglaltak csak jogerőre emelkedés után hajthatók végre. A vállalkozó fellebbezési, keresetindítási jogát az Alkotmány 57.§ (5) bekezdése biztosítja.
Megállapítottam, hogy a hatóság általában intézkedett a panaszbeadványok után. De a szomszédok évek óta nem tudták elérni, hogy a környezetet károsító és zavaró tevékenység megszűnjön. Az önkormányzat intézkedései sem vezettek eredményre. Részben, mert az  önkormányzat nem tett meg minden szükséges intézkedést, másrészt határozatai végrehajtását nem tudta kikényszeríteni.
A panaszban foglaltak olyan adatokat tartalmaznak, amelyek alapul szolgálhattak volna birtokvédelmi eljárás lefolytatásához. Nincs arra adat, hogy a hatóság a panaszost kioktatta volna a birtokvédelmi eljárás szabályairól. Mivel a  zavaró állapot több éve fennáll, a Ptk. 191.§-a értelmében birtokvédelmi eljárás lefolytatására a jegyző már nem jogosult.
Az iratokból kitűnik, hogy a hatóság többször foglalkozott az üggyel. A hatóság a kft. működését, a 20/1982. (X.12.) IpM rendelet rendelkezéseit alkalmazva, telepengedélyezési eljárás keretében kívánta szabályozni. Ennek érdekében bírságolt stb.
Telephely-engedélyezési eljárás a rendelet értelmében azonban csak a kisiparosként végzendő ipari tevékenysége esetében folytatható le. Így téves eljárás volt, amikor 1994-ben a hatóság szakhatósági hozzájárulás hiánya miatt szabálysértési eljárást folytatott le. Az eljárás befejezéseként a jegyző a szabálysértési eljárást megszüntető határozatot hozott, mivel megállapította, hogy a társasági szerződésben meghatározott tevékenységre nem kell telepengedély, így ennek hiánya nem képez szabálysértést.
Időközben a 85/1997. (V.28.) Korm. rendelet  1997. június 1. napjával hatályon kívül helyezte a 20/1982. (X.12.) IpM rendeletet, így telepengedélyre vonatkozó eljárás lefolytatására egyéni vállalkozó esetén sincs lehetőség.
Minden állampolgár alapvető joga, hogy egészséges környezetben éljen. Ehhez kapcsolódó elv, hogy mindez az épített környezetben is megvalósuljon. Ezt a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény idézett 24.§.-a is rögzíti. E mellett a törvény 25.§-a értelmében az egyes építési övezetekben az övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység - külön védelmi intézkedés nélkül - nem folytatható.
A becsatolt iratok adatai szerint az üdülő övezetben lakók nyugalmát zavarja a kft. tevékenysége.
Mindez az Alkotmány 18.§-ában rögzített egészséges környezethez való jogot sérti.
Ezért a jegyzőnek, egyéb jogszabályok felhatalmazása alapján, intézkedési kötelezettsége van. Az Ae. 4.§-a értelmében a közigazgatási szervnek hatáskörébe tartozó ügyben kötelessége eljárni. Emellett a hatóság az Ae. 13.§ (1) bekezdése alapján hivatalból is eljárhat.
A környezetet károsító tevékenység ellen a környezetvédelmi szabályok alkalmazásával lehet fellépni.
Az emberi környezet védelméről szóló 1976. évi II. törvény 53.§-ának felhatalmazása alapján az akkori Minisztertanács 12/1983. (V.12.) MT rendeletében szabályozta a zaj- és rezgésvédelemmel kapcsolatos hatósági feladatokat. Ezt a törvényt a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény hatályon kívül helyezte. Általában ilyen esetekben a végrehajtási rendelet is hatályon kívül helyezik. Azonban a törvény átmeneti rendelkezéseiben a 110.§ (5) - (6) bekezdései értelmében a környezeti elemekre és az azokat veszélyeztető tényezőkre vonatkozó új jogszabályok hatálybalépéséig a szabályozás tárgyát képező kormány, illetőleg miniszteri rendeletek előírásait kell alkalmazni. Ebből következik, hogy az új kormányrendelet megjelenéséig a 12/1983. (V.12.) MT rendelet hatályban van és rendelkezései (2.§ (3) bekezdés, 12.§ (1) bekezdés) alkalmazhatók a vizsgált ügy megoldásánál.
A MT rendelet idézett szakaszait a környezetvédelmi felügyelőségek feladat- és hatásköréről szóló 211/1997. (XI.26.) Korm.rendelet sem helyezte hatályon kívül, így jegyzőnek el kell járnia, amennyiben a kft. környezetét zavaró tevékenysége még fennáll.
A kft. kereskedelmi tevékenységével kapcsolatos megállapításaimat külön jelentésben részletezem.

Ajánlás

Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy Szigetszentmiklós Város Polgármesteri Hivatala panaszügyeinek törvényességi vizsgálatát rendelje el.
Felkérem, hogy Szigetszentmiklós Város Önkormányzata jegyzőjét, hogy a 12/1983. (V.12.) MT rendelet alapján hivatalból járjon el környezetvédelemmel kapcsoaltos jogkörében, a kft. Kéktó u.-i telepén folyó, környezetet zavaró tevékenység megszüntetése érdekében.

Budapest, 1997. december 5.

Dr. Polt Péter