OBH 2858/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Panaszos a Székesfehérvár, Ady E. u. .... szám alatti épület lakói nevében fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az önkormányzat a lakóépület elidegenítését évek óta halogatja, és ezzel a bérlők jogbiztonságát sérti.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, és az önkormányzat illetve a műemlékvédelmi hatóságtól beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A vizsgálat megállapításai

A Székesfehérvár, Ady E. u. .... szám alatti lakóház a történelmi belváros határán helyezkedik el. Bérlői az államosítás elötti tulajdonosok leszármazottai, több ízben bejelentették vásárlási szándékukat, de a kérelmet az önkormányzat minden esetben elutasította. 

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv. 45. §-a által bevezetett  vételi jog az adott ingatlanra nem terjed ki, mert a 46. §  d./ pontja kizárja a vételi jogot a műemléképületben lévő lakások esetén. Az elővásárlási jog alapján is csak korlátozással lehet a lakást megvásárolni, mert a lakástörvény 55. § (4) bek. szerint: "A műemléképületben lévő lakást vagy helyiséget a műemléki hatóság hozzájárulásával, a külön jogszabály rendelkezéseinek figyelembevételével lehet elidegeníteni." 

A törvény a vételi jog kizárását az épület műemléki védelme elrendelésének időpontjától függetlenül írja elő, így nincs jelentősége, hogy azt lakástörvény hatálybalépése előtt, vagy utána rendelték el. A műemlékvédelmi hatóság nem csupán a műemléképületek, hanem a műemléki jelentőségű területek védelmét is ellátja. Panaszos ingatlanára vonatkozó szakértői vélemény szerint:  "Jó műszaki állapotban lévő felújított épület. Az ezen ponton még fel nem tárt városfal közelsége miatt régészeti feltárás esetleg szükségessé válhat a ház telkén. Elidegenítése lehetséges a városfal feltárására vonatkozó kikötés érvényesítése esetén".

A törvény hatályba lépését követően a ház lakói ismételten bejelentették vételi szándékukat. Székesfehérvár Önkormányzata, és a Műemlékfelügyeleti Igazgatóság egyeztetéseket folytatott a műemléképületek elidegenítésének feltételeiről, és az Igazgatóság 1994. december 12-én  közölt állásfoglalásában nem járult a bérlők részére történő elidegenítéshez, amíg a feltárási munkálatokat el nem végzik, és az azt követő helyreállítás be nem fejeződik. A műemlékvédelmi hatóság hozzájárulásának hiányában az önkormányzat az épületet elidegenítésre nem jelölte ki.

Az Országos Műemlékvédelmi Hivatal Műemlékfelügyeleti Igazgatósága a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Miniszter nevében jár el, ezért döntése hatósági eljárásban nem támadható meg.

Megállapítottam, hogy az önkormányzat közigazgatási mulasztást nem követett el, amikor a műemléképületben lévő lakásokat nem idegenítette el. A műemlékvédelmi hatóság eljárása során a törvényes előírásokat betartotta. Az önkormányzati tulajdonú bérlakás megvásárlása nem állampolgári alapjog, elidegenítésre a tulajdonos önkormányzatot csak törvény kötelezheti, így jelen esetben, amikor a törvény az elidegenítésre nemcsak hogy nem kötelezi a tulajdonost, de nem is jogosítja arra, nem sértett állampolgári jogokat az elidegenítés megtagadásával.

Fentiek alapján az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 1997. július 17.

Gönczöl Katalin