OBH 2855/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Szathmári Réka

Az eljárás megindítása:
Györszentivánról fordult egy panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatának a települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 57/1995.(XI.15.) ÖK. sz. rendelet (továbbiakban: R) két rendelkezését sérelmezve. Az ügyben nem lehetett kizárni a diszkrimináció tilalmának sérelmét, ezért az Obtv. 16 § (1) bek. alapján a vizsgálatot megindítottam.

Megállapított tényállás:
A panaszos az alábbi sérelmeket adta elő:
•	nincs lehetősége a hulladékszállítás tárolóedényben történő vagy zsákos gyűjtése között választani
•	az önkormányzati rendelet értelmében a helyi lakosok lakóhelyiségek száma szerint fizetik a hulladékszállítási szolgáltatásért járó díjat.

Az ügy jogszabályi háttere:
1.	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról 

„8. § (1)	Települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: …a köztisztaság és településtisztaság biztosítása;…”

„8. § (3)	Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak…”

2.	1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről

„21. § A közterület tisztántartásával és a lomtalanítási akciókkal kapcsolatos feladatok ellátásáról a települési, a fővárosban a fővárosi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik, külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően.”

3.	1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

„1 § (1) A helyi önkormányzat által szervezett, a települési szilárd és folyékony hulladék összegyűjtését, elszállítását és ártalommentes elhelyezését biztosító helyi közszolgáltatással ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója (a továbbiakban együtt: tulajdonos) az ingatlanon keletkező szilárd és folyékony hulladék elhelyezéséről - a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott módon - a helyi közszolgáltatás igénybevétele útján köteles gondoskodni, ha jogszabály vagy hatósági határozat eltérően nem rendelkezik.”
„2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
d)	a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
e)	a nyilvánosan meghirdetett pályázatot elnyerő, a közszolgáltatást végző intézmény vagy szakvállalkozás (a továbbiakban együtt: szolgáltató) megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a szolgáltató a közszolgáltatás teljes körét valamennyi tulajdonos tekintetében rendszeresen köteles ellátni;
f)	a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit [Ptk. 226. § (1) bek.];
g)	közüzemi szolgáltatás (Ptk. 388. §) esetén a közüzemi szerződés létrejöttének módját, valamint a szolgáltatás igénybevételének, korlátozásának, megtagadásának - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
h)	az érintett közfeladattal összefüggő - jogszabályban nem rendezett - helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;
i)	az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.”

4.  1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

„201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.”
„202. § Ha a szerződő fél a szerződés megkötésekor a másik fél helyzetének kihasználásával feltűnően aránytalan előnyt kötött ki, a szerződés semmis (uzsorás szerződés).”

5.	Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatának az 57/1995.(XI.15.) ÖK. sz. rendelete a    települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról

„6. § (3)	A települési szilárd hulladék gyűjtése és ideiglenes tárolása csak a keletkező hulladékmennyiség és a gyűjtés gyakorisága alapján meghatározható szabványos tárolóedényben, illetve jelzett műanyag zsákban történhet.”
„12. § (1)	A közszolgáltatás díját a közgyűlés 123 Ft/díjköteles helyiség/hó+ÁFA mértékben határozza meg.”
„13. § (10)	Díjköteles helyiség: lakóhelyiségnek minősül méretre tekintet nélkül a konyha, lakószoba és a garázs. Lakószobának minősül, amit jelenleg annak használnak.”

Az érintett alkotmányos jog:
1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

„70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politika vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.”

A vizsgálat megállapításai:
Győr Megyei Jogú Város Közgyűlése az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. tv. (továbbiakban: K. Ötv.) és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. (továbbiakban: Ötv.) felhatalmazása alapján alkotta meg az 57/1995.(XI.15.) ÖK sz. rendeletet.
A törvény pusztán felhatalmazást ad az önkormányzatoknak a szabályozásra, kötelező előírást vagy korlátot azonban nem állapít meg. A szolgáltatásnyújtás módjának meghatározásánál minden esetben felmerül és érvényesülnie kell annak az alapvető elvárásnak, hogy az önkormányzatok a közegészségügyi követelményeknek megfelelő szintű szolgáltatást biztosítsanak, míg a díj mértékének meghatározásánál elemi - és a Ptk. 201-202. §-aiból is következő - követelmény, hogy a díj a nyújtott szolgáltatással arányos legyen.
Az Alkotmánybíróság 26/1997.(IV.25.) AB határozatában megállapította, hogy az önkormányzatok a díjfizetés szabályozásánál általában az ingatlanon élő személyek számát; a lakásban lévő helyiségek (lakóegységek) számát; vagy a szolgáltatás ellátásakor kiürített kukák számát és űrmértékét tekintik a díjmegállapítás egységének. Ezeknek a  módszereknek közös sajátossága, hogy a díj átalány jellegű. Az 57/1995.(IX.15.) AB határozat elvi jelleggel hívta fel a figyelmet arra, hogy „önmagában nem feltétlenül alkotmányellenes, ha a jogalkotó átalánnyal vagy törvényes vélelem felállításával szabályoz.”
Az önkormányzat Gazdasági Bizottsága 1996 decemberében javaslatot dolgozott ki a hulladékszállítási díj szabályozásának módosítására. Az előterjesztés négy megoldási módot tartalmazott, felsorolva az egyes variációk előnyeit és hátrányait. Megállapítható, hogy az elfogadásra került változat a lakosság legszélesebb rétege számára kedvező. 
A rendelet módosításáról szóló javaslat indoklása rámutat, hogy a családok jövedelmi, anyagi viszonyaikhoz és a család létszámához igazodva próbálják megoldani lakáshelyzetüket. Ebből következően a lakóhelyiségek szerinti díjfizetés kisebb terhet jelent a szerényebb jövedelemmel rendelkező, kisebb lakásban élők számára. Ez a módszer tehát a diszkrimináció kiküszöbölését szolgálja. Jelentős érv  e megoldás mellett köztisztasági szempontból az is, hogy nem hat ösztönzőleg a háztartási hulladék máshova történő elhelyezésére. Így ez a szabályozási mód egyidejűleg elősegíti a közegészségügyi, köztisztasági követelmények megvalósulását és igyekszik igazságosan, arányosan elosztani annak anyagi terhét.
A rendelet nem zárja ki a hulladék zsákos gyűjtését, annak gyakorlati kivitelezése megvalósítható. Ez azonban a panaszos díjfizetési kötelezettségét, a díj nagyságát nem érinti.
Fentiekből következően nem állapítható meg alkotmányos visszásság Győr Megyei Jogú Város Önkormányzatának 57/1995.(XI.15.) ÖK. sz. rendeletével kapcsolatban.

Budapest, 1997. augusztus 4.

Gönczöl Katalin