OBH 2705/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kubinyi Katalin

Az eljárás megindítása
A panaszos azt sérelmezte, hogy Vác város önkormányzata nem gondoskodik az ún. "Zsobrák dülői" lakosok ivóvízellátásáról.

Tekintettel az alkotmány 18. §-ában rögzített egészséges környezethez való jog sérelmének gyanújára, az ügyben a vizsgálat megindult.

A vizsgálat megállapításai
Megkeresésemre Vác város polgármestere arról tájékoztatott, hogy a város egyes külterületi részein az ivóvízhálózat kiépítésére megállapodást kötött 1994. szeptemberében a Dunamenti Regionális Vízmű RT vezérigazgatójával. Az ivóvízhálózat kiépítésének egyik előfeltétele két víztározó medence összekötése volt. A hálózatbővítés megtörtént, a két víztározót is összekötötték. A beruházás költsége 47 millió forint volt, melyhez a város kb. 22 millió forint összegű támogatást adott 1994. és 1995. évben.

A panaszos külterületen lévő lakóépülete olyan magasan - a két víztározó szintjénél magasabban - fekszik, hogy azon az előírt 1,5 bar nyomást a rendszer nem tudja biztosítani. Ennek ellenére - panaszos szervező munkájára is tekintettel - a Vízmű RT a vezetéket saját költségén meghosszabbította a tervezetthez képest még 15 méterrel, ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy ezáltal még kisebb lesz a víznyomás. A vízvezeték-hálózat tehát a kérelmező ingatlanának széléig van kiépítve, ahol a Vízmű RT közkifolyót helyezett el a vízvétel lehetővé tétele céljából.

A polgármester válasza azt is tartalmazza, hogy a Vízmű RT a külterületi dűlőben állandó lakosként élőktől nem kért és a jövőben sem kér közműfejlesztési hozzájárulást.
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (4) bekezdése szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni - többek között - az egészséges ivóvízellátásról.

Vác város jegyzője megkereste a Belügyminisztérium Önkormányzati Főosztályát az alábbi problémában útmutatást kérve:

"A törvénynek ez az általános fogalmazása nem ad megfelelő eligazítást konkrét alkalmazásához sem a település igazgatási területét (belterület - külterület), sem pedig a jogosultak körét (lakóépület-, üdülőépület-tulajdonosok, állandó, ideiglenesen bejelentettek) illetően. 

Vác város igazgatási területének külterületi részén több (száz) család már évtizedek óta állandó lakosként él. Ezeknek a családoknak az egészséges ivóvízellátását az Önkormányzat hetente több alkalommal lajtos tehergépkocsival megoldotta, az ásott kutak vize ugyanis elnitrátosodott. Az utóbbi években jelentősen megnőtt azoknak a száma, akik a külterületen lévő építményekbe bejelentkeznek és kérik az egészséges ivóvizet.

A lakcímbejelentéssel kapcsolatos BM állásfoglalás szerint lakásnak minősül: az az egy vagy több lakóhelyiségből álló épület vagy épületrész, amelyet a polgár otthonául használ, továbbá az a helyiség, ahol valaki szükségből lakik vagy ahol - amennyiben lakása nincs - megszáll.

A külterületen lakók száma - mert korlátozás nélkül be lehet jelentkezni szinte bárhova - tehát egyre nő és ez megoldhatatlan feladatot jelent az Önkormányzatnak az egységes ivóvízellátás biztosításában is. A dombvidék dűlő-útjain sok épületet a lajtos tehergépkocsi meg sem tud közelíteni és egyre nagyobb távolságon kell az ivóvizet kiszállítani."

Vác város jegyzője az alábbi kérdésekben kért állásfoglalást:

1.	Milyen területi és személyi körre terjed ki az Önkormányzat egységes ivóvízellátási kötelezettsége?

2.	A lajtos tehergépkocsival megközelíthetetlen épületek esetében milyen távolság (ahova az ott lakóknak el kell mennie a vízért) tekinthető megengedettnek?

3.	Mekkora az a vízmennyiség, amit ivóvízként egy személy naponta (hetente) igényelhet (ivás, főzés)?

A Belügyminisztérium Önkormányzati Főosztályának vezetője szakmai véleményt kérve megkereste a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Minisztériumot. A KHVM jogi főosztályának vezetője az alábbi választ adta:

"A helyi önkormányzatokról szóló - módosított 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) az egészséges ivóvízellátásról szóló gondoskodást a települési önkormányzat kötelező feladatává teszi anélkül, hogy a törvény vagy más jogszabály a nem közműves ivóvízellátás módját meghatározná. 

Az Ötv. csupán lehetőséget ad arra, hogy a helyi önkormányzat a törvény és az egyéb jogszabályok keretei között önállóan szabályozza a feladatkörébe tartozó helyi közügyeket.

A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
Az adott ügyben az Ötv. 1. § (3) bekezdésének figyelembevételével, a 16. § felhatalmazása alapján Vác város önkormányzata képviselő-testületének kellene rendeletet alkotnia, annál is inkább, mert az ország valamennyi településének sajátosságai kormány vagy - különös tekintettel a felhatalmazás hiányára - BM, NM, KHVM rendelettel nem szabályozhatók."

A lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítható Vác város önkormányzata képviselő-testületének mulasztása a tekintetben, hogy nem alkotott önkormányzati rendeletet az egészséges ivóvízellátásról. Ebben az önkormányzati rendeletben lenne szükséges meghatározni az ellátásra  jogosultak körét mind település igazgatási terület (belterület-külterület) mind személyi kör (állandó - ideiglenesen bejelentettek, illetve lakóépület vagy üdülőtulajdonosok) vonatkozásában. 

A fent részletezett hiányosságok alkotmányos visszásságot alkotnak. Ez abban nyilvánul meg, hogy a jelenlegi helyzet - a szabályozottság hiánya - sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 31. § (1) bekezdésében rögzített felhatalmazásom alapján az alábbi ajánlást teszem:
Felkérem Vác város polgármesterét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ivóvízellátásról való gondoskodásról az önkormányzat képviselő-testülete rendeletet alkosson.

Budapest, 1997. december

Dr. Polt Péter