OBH 2681/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Mizerák Judit

Az eljárás megindulása

F.J. budapesti lakos 1995. december 4-én panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához.
Beadványában azt sérelmezte, hogy építési engedély iránt benyújtott kérelmét ind az első, mind a másodfokon eljáró hatóság a törvényben előírt ügyintézési határidőt jelentősen túllépve bírálta el.
A rendelkezésemre álló információk alapján felmerült annak a gyanúja, hogy az eljáró hatóságok mulasztása sérti a panaszos alkotmányos jogait, ezért az ügyben 1996. május 6-án vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás

A panaszos által rendelkezésemre bocsátott iratok tanulmányozása alapján a következőket állapítottam meg.
F.J. - beadványában tett állítása szerint - 1993. május 6-án terjesztett elő építési engedély kérelmet a Budapest Főváros ... kerületi Önkormányzatnál.
A ....... önkormányzat városépítési irodája a panaszos kérelmét ....... számú, 1993. szeptember 17-én kelt határozatával elutasította.
A panaszos a határozat ellen fellebbezést terjesztett elő. Az önkormányzat 1993. november 11-én kelt levelében arról értesítette F.J.-et, hogy a ........... számú határozata ellen benyújtott fellebbezését a köztársasági megbízott hivatalához felterjesztette.
A másodfokon eljáró hatóság az ügyintézési határidőt 1993. december 22-én meghosszabbította, majd ......... számú, 1994. március 3-án kelt határozatával az első fokú határozatot hatályon kívül helyezte és az első fokú építésügyi hatóságot új eljárásra utasította.
A megismételt eljárásban a ....... önkormányzat  városépítési irodája ..... számú, 1994. június 7-én kelt határozatával a panaszos kérelmét ismét elutasította.
F.J. az első fokú határozat ellen ismét fellebbezést nyújtott be, melynek elbírálása során a másodfokú hatóság a fellebbezést ........ számú, 1995. május 20-án kelt határozatával elutasította és az első fokú határozatot helyben hagyta.
A ....... önkormányzat tájékoztatása szerint a panaszos a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal másodfokú határozatát keresettel megtámadta.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15.§ (1) bekezdése szerint "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelt vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bekezdése szerint "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29.§ (2) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, teltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
A 29.§ (1) bekezdése rögzíti, hogy "E törvény alkalmazásában hatóság: f/ az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;"

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Mint arra az Alkotmánybíróság 28/1992. (IV.30.) AB határozatában rámutatott "A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre. A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást.

A vizsgálat megállapításai

Az első fokú építési hatóság az építési engedély iránt benyújtott kérelemről (a panaszos által jelzett előterjesztési időpont szerint), az előírt törvényi határidőket jelentősen túllépve (4 hónap) döntött.
A fellebbezést elbíráló másodfokú hatóság is - figyelembe véve azt a tényt, hogy élt az ügyintézési határidő meghosszabbításának lehetőségével - a törvényes ügyintézési határidőt jelentősen túllépve hozta meg az építési engedély kérelem ügyében határozatát.
Az eljáró hatóságok mulasztása - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15.§ (1) bekezdésének megsértésén túl - sérti az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.
Tekintettel arra, hogy a panaszos a másodfokú határozatot keresettel megtámadta, az engdély-kérelem elutasításának indokoltságát az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29.§ (1) bek. f/ pontja alapján nem vizsgálhatom.

Ajánlás

A hivatali mulasztás jövőbeni elkerülése érdekében felkérem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjét és Budapest Főváros ..... kerületi Önkormányzatának jegyzőjét, hogy hivatalában gondoskodjon a törvényben rögzített ügyintézési határidők betartásáról.

Budapest, 1996. október 30.

Dr. Polt Péter