OBH 2445/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

B. J. társai nevében is panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezte a Megyei Kárrendezési Hivatal, illetve  a Balástyai Rákóczi TSz. mellett működő Földkiadó Bizottság eljárását, és egyes döntéseit.

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el és megkerestem az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalát tájékoztatás céljából. 

Megállapított tényállás

1)	Panaszos és társai sérelmezik, hogy a kárpótlási árverésen 200 aranykoronával több földet értékesítettek annál, mint amennyit a kárpótlási földalapba kijelöltek. Sérelmezték azt is, hogy a Földkiadó Bizottság elnöke is tagja volt a földrendező bizottságnak, továbbá, hogy a bizottság nem folyamatosan, hanem 30 naponként ülésezik és hogy fellebbezési jogot az általuk hozott határozat ellen nem biztosítanak, illetve, hogy a bizottság a teljesítési sorrendre, illetve a sorsolásra vonatkozó szabályokat nem tartotta be. 

B. J. beadványából kiolvashatóan azt is sérelmezi, hogy az általa eddig használt balástyai 09/21. hrsz. földrészletből általa kiadni kért földet részére nem adták ki. E földrészleten panaszos egyébként különféle létesítményeket helyezett el és beruházásokat is eszközölt és hogy ez utóbbi létesítményekért, beruházásokért - mint aranykoronában ki nem fejezett értéknövekedésért - részére határozattal térítést nem állapítottak meg. 

2)	B. Z. azt sérelmezte, hogy a törvényes határidőben beadott földkiadási kérelmét a bizottság két éven át nem teljesítette, ezért részarány tulajdonát nyomott áron kénytelen volt eladni. 

3)	Cs. I. azért fordult az országgyűlési biztoshoz, mert törvényes határidőben kérte részarány tulajdonának kiadását a Földkiadó Bizottságtól, azonban bizottság panaszos kérelmét a 119/1993. sz. és 1993. szeptember 27-én kelt határozatával elutasította. Panaszos a határozat ellen fellebbezéssel élt, a fellebbezést az FM Csongrád Megyei Hivatala bírálta el a 103-3/1994. sz. határozatával. Az FM Hivatala panaszos kérelmének helyt adott és a bizottságot új eljárásra utasította. A bizottság ezt követően az új eljárásban, újabb törvénysértő határozatokat hozott, melyet az FM Hivatal mindig következetesen megsemmisített, legutóbb 1996. június 2-án (már hetedik alkalommal). Ezt követően már panaszos kérelmének helyt adó elsőfokú közigazgatási határozatot 584-4/1997. számon  az FM Hivatal hozta meg 1997. augusztus 12. napján. 

4)	T. J.-né panaszbeadványában azt sérelmezte, hogy a törvényes határidőben beadott földkiadási kérelmére a bizottság által hozott elsőfokú közigazgatási határozatot az FM Hivatal fellebbezés során elbírálta, melynek eredményeként a Földkiadó Bizottságot új eljárásra utasította, azonban e kötelezésnek a Földkiadó Bizottság nem tett eleget.

5)	N. J.-né azt sérelmezte, hogy a Szegedi Városi Bíróság  8.P.22053/1995. sz. ítéletével hatályon kívül helyezett 98/1993. sz. törvénysértő földkiadó bizottsági határozat orvoslása érdekében szükséges új eljárást a Földkiadó Bizottság - 1996. december 31-én történt megszűnéséig - nem folytatta le. 
Az új eljárást elrendelő bírósági ítélet kelte 1996. június 13. 

6)	P. L. azt sérelmezte, hogy a Földkiadó Bizottság - melynek egy ideig ő is tagja volt - a 3/1993. sz. földkiadást teljesítő határozatát 1995. július 24-én kelt 36/1995. sz. határozatával visszavonta indokolás nélkül és megkereste a Földhivatalt a már említett földkiadást teljesítő határozat alapján bejegyzett ingatlan tulajdonjogának panaszos nevéről való törlése érdekében.

Panaszos tulajdonjogának az ingatlan nyilvántartásba való bejegyzése alapjául szolgáló földhivatali határozat visszavonását jelentő említett földkiadó bizottsági határozat ellen panaszos által benyújtott fellebbezést a Megyei Földhivatal azzal küldte meg a Megyei FM Hivatalnak, hogy az elsőfokú földkiadási határozatot visszavonó földkiadó bizottsági határozat ellen benyújtott fellebbezést - hogy saját eljárását függőben tartja a fellebbezésnek - az FM Hivatal által történő elbírálásáig.

Az FM Hivatal az elsőfokú közigazgatási határozat ellen benyújtott fellebbezést - az iratokból megállapíthatóan - még nem bírálta el. 

7)	B. J.-né - édesapja balástyai lakos földkiadási ügyében - azt sérelmezi beadványából kiolvashatóan, hogy édesapja a részaránytulajdonosok részére kijelölt földalapból kérte részaránytulajdonának kiadását, mely táblából a kért rényarány tulajdonú föld ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozattal kiadásra nem került. 

Az FM Csongrád Megyei Hivatala 1994. február 23-án kelt levelében panaszost arról tájékoztatta, hogy a Földkiadó Bizottság jogosult és köteles a részarány kiadási kérelme tárgyában határozatot hozni. 

Az országgyűlési biztos általános helyettesének megkeresésére - a Hivatal által 1997. február 14-én, majd ezt követően 1997. december 15-én adott tájékoztatás szerint - panaszos földkiadási kérelmét még nem teljesítették. 

8)	T. Z., illetve K. F.-né konkrét panaszukat 1996. október 15-én kelt beadványukban juttatták el az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Az OBH 7739/1996. sz., illetve az OBH 7740/1996. sz. ügyekben a vizsgálat folyamatban van, még nem fejeződött be. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

1)	Panaszos - Göncz Árpád köztársasági elnök úrhoz címzett - beadványát 1995. november 25-i keltezéssel küldte meg az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Az országgyűlési biztos általános helyettese panaszostól iratok becsatolását kérte. A panasz beadásának időpontjában, az ügyben már per volt folyamatban a Szegedi Városi Bíróság előtt. A részarány kiadással érintett földre vonatkozóan több jogerős bírósági döntés született. Ezeket a döntéseket az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 29.§-ának f) pontja szerint nem vizsgálhatja felül. Az országgyűlési biztos általános helyettesének vizsgálata panaszos ügyében hozott jogerős bírósági ítéletekre nem terjed ki, azokat nem érinti.  A vizsgálat a bírósági döntésekkel nem érintett kérdésekre, illetve a bírósági döntés időpontját követő időben hozott, vagy meghozni elmulasztott döntésekre terjed ki.

Az iratokból megállapíthatóan panaszos külterületen beviteli kötelezettség alapján keletkezett 67,81 AK értékű - míg 1992-ben vétel jogcímén keletkezett  15,01 AK értékű - részarány tulajdonnal rendelkezik. Panaszos részarány tulajdonának kiadását a törvényes határidőben kérte a bizottságtól. A földkiadás helyéül a Balástya 09/21. hrsz. táblában, az általa eddig használt 2 hektár 5624 m2 földterület kiadását jelölte meg. Panaszos nem tanyatulajdonos. 

G. F. rendelkezett külterületen beviteli kötelezettség alapján keletkezett 29,57 AK értékű részarány tulajdonnal, aki a törvényes határidőben szintén a 09/21. hrsz. táblából jelölte meg a földkiadás helyét a 134-es faliszámú tanyánál az E 75-ös főútig. A bizottság G. F. tulajdonába adta a 198/1993. sz. határozatával részarány kiadás jogcímén a 09/49. sz. ingatlant. 

G. F. testvére - G. I., akinek tulajdonában van a 134-es faliszámú tanya, a Földkiadó Bizottság 30/1993. sz. határozatával a 09/47. és a 09/48. hrsz. ingatlanokat kapta meg részaránykiadás jogcímén, önálló földrészletként. 

A bizottság azonban 198/1993. sz. határozatának meghozatala előtt egyezség létrehozását nem kísérelte meg, nyilvános sorsolást nem tartott, a határozatot B. J. részére nem kézbesítette. A bizottság csak 1993. május 15-én levélben tájékoztatta B. J.-t, hogy a 09/21. hrsz. területre vonatkozó földkiadási kérelmét elutasítja, azonban e levél a jogorvoslatra vonatkozó tájékoztatást nem tartalmazta.

Időközben a bizottság földalapcserét hajtott végre a 134. sz. tanya előtt, s a korábban részarányföldalapban lévő és B. J. által is részarányként kiadni kért földet a kárpótlási földalapba helyezte, majd több földkiadást teljesített. A bizottság a 227/1994. sz. határozatával B. J. földkiadás iránti kérelmét elutasította. 

B. J. a bizottság 277/1994. sz. a 642/1993. sz. és a 642-1/1993. sz. és a 198/1993. sz. határozatai ellen fellebbezést terjesztett elő az FM Hivatalnál. A Hivatal az 542/1995. sz. határozatával a Földkiadó Bizottság fellebbezett határozatait - a 198/1993. sz. határozat kivételével - megsemmisítette, és a bizottságot új eljárás lefolytatására utasította, míg a 198/1993. sz. határozata ellen előterjesztett fellebbezést elutasította.

B. J. a másodfokú közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt előterjesztett kérelmében a másodfokú közigazgatási határozatnak a 198/1993. sz. elsőfokú közigazgatási határozatra vonatkozó rendelkezéseinek megváltoztatását kérte. 

A bíróság másodfokú közigazgatási szerv 542/1995. sz. határozatának a Földkiadó Bizottság 198/1993. sz. és 1993. április 23-án kelt határozatára vonatkozó rendelkezéseit, a bizottság 198/1993. sz. határozatára is kiterjedő hatállyal hatályon kívül helyezte és a Földkiadó Bizottságot új eljárás lefolytatására kötelezte 1996. június 13-án kelt ítéletével. 

A vizsgálat megállapítása szerint a Földkiadó Bizottság eljárása során több esetben megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) egyes rendelkezéseit (26. §, 42. § (1) bek.), valamint a Földkiadó Bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény rendelkezéseit, különösen a törvény 6. § (3) bekezdésének c) pontjában, 13. § (2) bekezdésének c) pontjában, 4. § (2) bekezdésében, 8. § (6) bekezdésében, 10. §-ában  foglalt rendelkezéseket. A bizottság az idézett rendelkezések megtartásának elmulasztásával több esetben megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. 
Az FM Hivatal a rendelkezésére álló eszközökkel kísérletet tett a bizottság által előidézett alkotmányos visszásság megszüntetésére azáltal is, hogy kezdeményezte a részaránytulajdonosok közgyűlésének összehívását a törvény 4/A. §-a alapján. Az FM Hivatalnak a bizottság törvénysértő működésének megváltoztatására irányuló intézkedései nem álltak arányban az elért eredménnyel, tekintettel arra, hogy a részaránytulajdonosok közgyűlése a bizottság tagjaivá ugyanazokat a személyeket választotta újra.

Panaszosnak az az állítása, hogy a Kárrendezési Hivatal a kárpótlási földalapba kijelöltnél több földet adott el árverésen, helytálló. A kapott tájékoztatás szerint az eltérés 132,72 AK. A Kárrendezési Hivatal árverési szabályokat sértő eljárása alkotmányos visszásságot idézett elő azáltal, hogy több termőföldet adott el árverésen, mint amennyinek kárpótlási földalapba történő kijelölését jóváhagyta. A jogbiztonság sérelmét eredményező és a Kárrendezési Hivatal által előidézett alkotmányos visszásság kiküszöbölésére a vizsgálat megállapítása szerint ma már nincs mód, ezért ajánlást nem teszek. 

Az 1993. évi II. törvény 9/B.§-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz." E § (3) bekezdése pedig előírja, hogy "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."

Az FM Hivatal panaszos földkiadási kérelmének teljesítését már megkísérelte, azonban az első alkalommal kitűzött sorsolás meghiúsult, majd a második alkalommal kitűzött sorsolás eredményeként nem a panaszos részére kerül kiadásra a panaszos által is kiadni kért föld. Ezért a Hivatalnak az 1993. évi II. törvény 10. §-ában foglalt aranykorona értékben ki nem fejezett értéknövekedés megfizetésére a földet részarány kiadás jogcímén megszerző személyt kell kötelezni, melyről a határozat egy példányának megküldésével a panaszost is tájékoztatni kell. 

Panaszos azonban az 1993-ban indult földkiadási eljárásban földhöz még nem jutott. Panaszos földkiadásának teljesítése az idézett jogszabályok szerint az FM Hivatal feladata. Az FM Hivatalnak pedig a földkiadást az 1993. évi II. törvény 9/B. §-át is figyelembe véve, az 1957. évi IV. törvény 15. §-ának (1), illetve (3) bekezdéséhez képest már teljesítenie kellett volna. Ez nem történt meg. A határidő elmulasztásával a Hivatal megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Ennek kiküszöbölése érdekében a következő ajánlást teszem.

Ajánlás

Felkérem az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, hogy panaszos ügyében az előtte folyamatban lévő elsőfokú eljárást érdemi határozat meghozatalával haladéktalanul fejezze be. 

2)	Bitó Zoltán az Őt megillető részaránytulajdonát annak nevesítése előtt elidegenítette. Ezt a hatályos jogszabályok szerint megtehette. A vizsgálat megállapítja, hogy részére földkiadást - mert részarányát eladta - teljesíteni nem kell. Panaszosnak az a kifogása, hogy részaránytulajdonát két évig nem adta ki a Földkiadó Bizottság, nem alapos, tekintettel arra, hogy az 1993. évi II. törvénynek nincs olyan rendelkezése, mely az említett kifogás előterjesztésére panaszost feljogosította volna. Ez esetben a vizsgálat alkotmányos visszásságot nem tárt fel. 

3)	Csányi István panaszos ügyében a Földkiadó Bizottság által előidézett alkotmányos visszásságot az FM Hivatal vizsgálatom befejezésének időpontjában megszüntette azáltal, hogy az új eljárást lefolytatta és panaszos részére a hatályos jogszabályoknak megfelelő érdemi határozatot hozott. Ezért az ügyben ajánlást nem teszek. 

4)	Az FM Hivatal tájékoztatása szerint Temesváriné és az ellenérdekű fél közt az eljárás során a jogszabályban biztosított egyezség jött létre, miáltal panaszos sérelmének orvoslása megtörtént. Mivel az egyezség létrehozását a törvény lehetővé teszi, ezért az egyezség létrehozása alkalmas módszer a bizottság törvénysértő határozata által előidézett alkotmányos visszásság kiküszöbölésére. Mivel az egyezség létrehozásával az alkotmányos visszásság megszűnt, ezért az ügyben ajánlást nem teszek.

5)	Nagymihály Józsefné ügyében az új eljárást a Földkiadó Bizottság 1996. december 31. napjáig nem folytatta le. Az 1993. évi II. törvény már idézett rendelkezései szerint az eljárás lefolytatása - 1997. január 1. napjától - az FM Hivatal hatáskörébe tartozik. Az FM Hivatal az új eljárást az irat áttételére megállapított 15 napot követő, 30 napon belül nem folytatta le, s az eljárás meghosszabbítása iránt sem intézkedett. Ezáltal a Hivatal megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. Ennek kiküszöbölése érdekében a következő ajánlást teszem.

Ajánlás

Felkérem az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, hogy panaszos ügyében az előtte folyamatban lévő elsőfokú eljárást érdemi határozat meghozatalával haladéktalanul fejezze be. 

6)	Az iratokból megállapíthatóan Papp László fellebbezése a Földkiadó Bizottság 3/1993. számú határozatát visszavonó 36/1995. sz. határozata ellen irányul.
A Megyei Földhivatal által 1995. október 11-i keltezéssel az FM Hivatalhoz áttett fellebbezést pedig az FM Hivatalnak, az 1993. évi II. törvény 11. §-ának (4) bekezdése alapján az 1957. évi IV. törvény 15. §-ának (1), illetve (3) bekezdésében előírt időben el kellett volna bírálnia. A Hivatal ezt elmulasztotta. Ezáltal alkotmányos visszásságot idézett elő, mert megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. 

Ajánlás

Az előidézett alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében felkérem az FM Hivatal vezetőjét, hogy panaszos beadványát haladéktalanul bírálja el.

7)	Bárkányi Jánosné által panaszolt ügyben - az iratokból megállapíthatóan - még nem került sor az elsőfokú közigazgatási határozat meghozatalára. Az 1993. évi II. törvény szerint a földkiadó bizottságok által 1996. december 31-ig történő működésük alatt, jogerősen le nem zárt ügyeket az FM Hivatalhoz kellett áttenniük. Az áttett ügyekben pedig első fokon a Megyei FM Hivatal köteles eljárni. Az elintézési határidőre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. §-ának (1), illetve (3) bekezdése rendelkezik. Az idézett jogszabályok rendelkezései szerinti időben az FM Hivatal panaszos földkiadását nem teljesítette. Ezzel alkotmányos visszásságot idézett elő, mert megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét. 

Ajánlás

Felkérem az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, hogy panaszos ügyében az előtte folyamatban lévő elsőfokú eljárást érdemi határozat meghozatalával haladéktalanul fejezze be. 

8)	B. J. által a Földkiadó Bizottság eljárása és döntései ellen előterjesztett panaszhoz csatlakozott Tóth Zoltán és Kovács Ferencné is. Nevezettek konkrét panaszukat azonban 1996. október 15-én terjesztették elő. Panaszbeadványuk vizsgálata folyamatban van, melynek eredményéről a vizsgálat befejezését követően panaszosokat beadványuk vizsgálatáról készült jelentésem megküldésével tájékoztatni fogom.

Jelentésem egy példányának megküldésével B. J. panaszost azzal tájékoztatom, hogy a jelentés tartalmáról panaszos társait is tájékoztassa. 
Felkérem az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, hogy a részére egy példányban megküldött jelentésemben feltárt alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében tett ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról és megtett intézkedéseiről tájékoztassa az országgyűlési biztos általános helyettesét. 

Budapest , 1997. december 16.

Dr. Polt Péter