OBH 2399/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Önkormányzati bérlakás bérlői fordultak kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az önkormányzat lakás-elidegenítési eljárását kifogásolva.

A tényállás:

Panaszosok 1968 - ban "önerős" emeletráépítési lehetőséget kaptak munkáltatójuktól. Az építkezés befejezését követően mégis csak tanácsi bérlakás bérlőivé váltak. A lakbér mellett az építkezéshez felvett OTP hitelt is törleszteniük kellett. Az ingatlan 1991 -ben az önkormányzat tulajdonába került, és a bérlők élve a vételi jogukkal bejelentették vételi szándékukat, azzal, hogy a vételárat a saját erőként a lakásépítésre fordított összeg arányos részével csökkentsék. A kérelmet az önkormányzat elutasította, mert nem ismerte el, hogy az ingatlant terhelné meg nem térített értéknövelő beruházás költsége.

Panaszosok kifogásolták, hogy 1970 óta semmilyen fórumon nem ismerték el az építtetők jogait, ezért fordultak az Országgyűlési Biztos Hivatalához.

Az  alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

17. § (3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki.

A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

52. § (2) A vételár megállapításakor a forgalmi értékből le kell vonni a bérlőnek a lakásra fordított és meg nem térített értéknövelő beruházásainak az értékét.

57. § A vételi vagy elővásárlási jog gyakorlása esetén a felek a szerződés megtámadásának jogáról nem mondhatnak le, illetőleg a megtámadás jogát megerősítéssel nem zárhatják ki. Az e tilalomba ütköző jognyilatkozat semmis.

A vizsgálat megállapításai

Tekintettel arra, hogy az önkormányzat a lakások elidegenítése során nem hatóságként jár el, hanem tulajdonosi jogokat gyakorol, ezért döntésének felülvizsgálatára csupán bíróság kötelezheti. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § alapján az önkormányzatoknak kizárólag a hatósági jogkörben hozott, vagy elmulasztott döntéseivel, illetve a rendeletalkotásával okozott alkotmányos visszásságok vizsgálatára jogosít, ezért az eljárást hatáskör hiányában megszüntetem.

Megállapítottam, hogy panaszosok az állami tulajdonon ráépítéssel nem szerezhettek tulajdont, a 35/1956.(IX.30.) MT. rendelet alapján csupán bérleti jogra, és tíz évi lakbérnek megfelelő összeg visszatartására voltak jogosultak. Az akkori jogszabály alapján járó a bérbeszámítási jogukkal éltek, ezért az önkormányzat, az ezt meghaladó bérbeszámítási igényüket elutasította

Tekintettel arra, hogy a panaszt egy 1989. szeptembert megelőzően hatályon kívül helyezett jogszabály idézte elő, ezért a panasznak e részére az 1993. évi LIX. tv. 17. § (3) bekezdése alapján állapítottam meg hatásköröm hiányát. 

Tájékoztatom panaszosokat, hogy az adásvételi szerződést, annak bármely jogukat sértő részében megtámadhatják, így kérhetik a bíróságtól, hogy a ráfordításaikat meg nem térítettnek minősítse. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az önkormányzatot nem kötelezheti az értékesítési feltételek megváltoztatására.

Budapest, 1997. július 15.

dr. Polt Péter