OBH 2380/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

P. D. vállalkozói igazolvány kiváltásával, illetve visszaadásával összefüggő kézbesítési problémák és ebből eredő anyagi hátrány miatt panasszal élt az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
Panaszához minden szükséges dokumentációt csatolt, mely rendelkezésre álló információk alkotmányos visszásság fennállására engedtek következtetni.

A megállapított tényállás

Panaszos 1993. november 8-án vállalkozói igazolvány kiadása iránt kérelmet nyújtott be a Polgármesteri Hivatalhoz.
Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala 1993. november 25-i záradékolással postázta tértivevény nélkül az igazolványt, melyet az ügyfél nyilatkozata szerint 1993, december15-én kapott kézhez.
Az Megyei Egészségbiztosítási Pénztár a záradékolás napjától kezdődően állapította meg a járulékfizetési kötelezettséget, amely 1994. január 7-ig, a vállalkozói igazolvány visszaadása napjáig állt fenn.
A Megyei Egészségbiztosítási Pénztár tájékoztatójában ugyanakkor a járulékfizetéssel kapcsolatos tudnivalók között az szerepel, hogy a járulékfizetési kötelezettség az átvétel napjától áll fenn. Ez a tájékoztatás önmagában ellentétes a későbbiekben (1995.március l7.) küldött válaszlevelében foglaltakkal, de ellentétes a Pénztár által végzett számítási móddal is, hiszen a fizetési kötelezettséget nem az átvételtől, hanem az igazolvány záradékolásának időpontjától számította, mely számítási móddal indokolatlanul magasabb járulék megfizetését írta elő.
Panaszos az eljárási módot az Egészségügyi pénztárnál kifogásolta, mely szerv ragaszkodott álláspontjának helyességéhez és e tájékoztatásában a járulékfizetés kezdő időpontjának már nem az átvétel kezdő időpontját jelzi, hanem azt az időpontot, amikor az  igazolvány  "kiváltására"  került sor.  A  megnevezés, mármint a kiváltás időpontja az ügy megoldása szempontjából nem vezet előre, hiszen a tényleges kiváltás csak akkor következett be, amikor panaszos az igazolványt ténylegesen kézhez vette.
A tájékoztatás további részében kérik, hogy amennyiben a kiváltásnak, illetve visszaadásnak időpontjával  észrevétele merül fel, úgy forduljon a vállalkozói engedélyt kiadó hatósághoz.
Panaszos ezt meg is tette, ahonnan tájékoztatásul közölték, hogy a záradékolása illetve nyilvántartásba vétel 1993. november 25-én történt. A kialakult gyakorlat szerint a záradékolást követő napon adják postára - tértivevény - nélkül a vállalkozói igazolványokat. Közlik még, hogy postázás és a kézbesítés közötti időt illetően a postától kérjen információt.

Az ügy jogszabályi háttere

1957.évi IV.törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
A határozat közlése
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban – ha jogszabály nem zárja ki – kihirdetés útján is közölni lehet.
(4) A határozatot meg kell küldeni vagy arról tájékoztatást kell adni a jogszabályban meghatározott szervnek (személynek), valamint az ügyben eljárt szakhatóságnak.
47. § (1) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték.
(2) A közszemlére tett iraton mind a kifüggesztés, mind a levétel napját fel kell tüntetni.

Hatósági bizonyítvány, igazolvány és nyilvántartás
49. § (1) E törvény rendelkezéseit az e fejezet szerinti eljárásban az itt szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A közigazgatási szerv által valamely tény vagy állapot igazolására kiállított okiratot, a tény vagy állapot más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni.
( 3) A hatósági bizonyítvány és a hatósági igazolvány kiadásának megtagadásáról, valamint a hatósági nyilvántartásba való bejegyzés ( módosítás, törlés ) megtagadásáról  a közigazgatási szerv határozatot hoz.

1975. évi II. törvény a társadalombiztosításról 
Az egyéni vállalkozók járulékfizetése
103/D. § (1) E törvény alkalmazásában egyéni vállalkozó:
a) a vállalkozói igazolvánnyal rendelkező természetes személy – ideértve a külön jogszabály alapján egészségügyi és szociális vállalkozást, orvosi magángyakorlatot, szakpszichológusi és egyéb egészségügyi, valamint szociális magántevékenységet, továbbá gyógyszerészi magántevékenységet folytató természetes személyt is,
(7) Az egyéni vállalkozó a társadalombiztosítási, illetőleg az egészségbiztosítási és a nyugdíjjárulékot, valamint a baleseti járulékot
a) az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti esetben a vállalkozói igazolvány (engedély) átvétele napjától annak visszaadása, jogerős visszavonása napjáig, a vállalkozói tevékenység gyakorlásától eltiltó bírói határozat jogerőre emelkedéséig, ......
köteles fizetni.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során a következő megállapításokat tettem.
Az Önkormányzat Polgármesteri Hivatala a vállakozói igazolványt, mint határozatnak  minősülő hatósági igazolványt nem tértivevényes küldeményként továbbította, ezzel gyakorlatilag a törvényben előírt kézbesítési kötelezettség nem teljesült, tekintettel arra, hogy  levélként továbbított küldemény esetében pontosan a kézbesítés nem igazolható. A  Postáról szóló 1992. évi XLV. törvényben alkalmazott fogalmak meghatározásai között a törvény mellékletének 2.pontja, valamint 15.pontja rögzíti a levél, illetve a tértivevény fogalmát.
E törvény alkalmazásában:
2. Levél: közlést, továbbá – postai szolgáltatási szerződés alapján továbbítható – tárgyat tartalmazó, a nemzetközi előírásoknak, valamint a szabványnak megfelelő zárt postai küldemény.
15. Különszolgáltatás:
c) tértivevény: a szolgáltató a könyvelt küldemény átvételét az erre szolgáló okiraton a jogosult átvevővel elismerteti, és az okiratot a feladónak visszaküldi;
A vizsgálat azt is megállapította, hogy a Megyei Egészségügyi Pénztár nem az 1975.évi II. törvény 103/D. § (7) bekezdés a.) pontjában előírtak szerint járt el, a járulékfizetési kötelezettséget nem az igazolvány átvételétől, hanem annak záradékolási időpontjától számította, mely intézkedése egyébként ellentétes korábbi,  az ügyfél számára szóló azon értesítéssel, melyben azt közlik, hogy a járulékfizetései kötelezettség a vállalkozói igazolvány átvétele napjától, annak visszaadásáig áll fenn.

Az érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát.
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

77. § (1) Az alkotmány a Magyar Köztársaság alaptörvénye.
(2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

Ajánlások

Az 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bek. alapján a következő ajánlásokat teszem:

a.) A Miskolc Megyei Egészségbiztosítási Pénztár a fennálló és a jelentésben is hivatkozott jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően  P. D. ügyében járjon el és a járadékfizetési kötelezettség kerüljön újra megállapításra, majd az így megállapított összegről panaszos haladéktalanul értesítse, tekintettel arra, hogy ellenkező bizonyításig az átvétel napjának az ügyfél által közölt időpontot, tehát 1993. december 15 napját  kell tekinteni.

b.) Felhívom Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat Jegyzőjének figyelmét, hogy a határozatnak minősülő hatósági bizonyítvány és igazolás kézbesítésekor gondoskodjon a határozat közlésére vonatkozó szabályok betartásáról, melynek során  tértivevényes küldeményként történjen a továbbítás, különös figyelemmel arra, hogy a határozathoz, vagy az annak minősülő hatósági bizonyítványhoz és hatósági igazoláshoz fűződő joghatások a közléssel állnak be. A határozat közlése gyűjtőfogalom ( kézbesítés, kihirdetés, közszemlére tétel, távközlési eszköz útján). A kézbesítésre leggyakrabban posta útján, tértivevényes levéllel kerül sor. Csak ez a postai kézbesítési mód alkalmas annak megállapítására, hogy a határozatot ki, mikor és hol vette át.

Budapest, 1996. július 17.

Dr. Polt  Péter