OBH 2319/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Ceglédi lakos fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az önkormányzat a garázs megvásárlására bejelentett szándékát elutasította.

A becsatolt dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

Panaszos 1/4-ed részben volt tulajdonosa annak az ingatlannak, amelyet 1978-ban kisajátítottak, és a részére fizetett kártalanítás összege még a tanácsi bérlakás, és bérgarázs használatbavételi díját sem fedezte, amit csereként részére biztosítottak. A kártalanítási összeg azért volt ilyen alacsony, mert az ingatlan két szobáját kényszerbérlők lakták, ezért annak csak a lakott értékét térítették meg a tulajdonosnak, úgy hogy a kényszerbérlőknek másik bérlakást biztosítottak. Az önkormányzat a bérgarázs vételére bejelentett szándékát elutasította, mert azokat nem kívánja elidegeníteni.

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatát kérte.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

58. § (1) Ha a törvény másként nem rendelkezik, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került helyiségre a bérlőt (bérlőtársat) elővásárlási jog illeti meg. (2) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben említett helyiségek vételárának mértékét, megfizetésének (részletfizetés, vételárengedmény stb.) módját és feltételeit. (3) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben nem említett egyéb helyiségei eladásának feltételeit.

60. § Ha az önkormányzati, illetőleg az állami tulajdonban lévő helyiséget az e törvény alapján elővásárlásra jogosult veszi meg, a vételár mértéke a helyi forgalmi értéket nem haladhatja meg.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

17. § (3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését ( 1989. X. 23.) követően indult eljárásokra terjed ki.

25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. 

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a kérelmét részben az 1978-ban végrehajtott kisajátítás során elszenvedett hátrány, részben az önkormányzatnak a garázs elidegenítését megtagadó döntése miatt nyújtotta be. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálati jogköre nem terjed ki sem az 1989. október 23.-át megelőző hatósági eljárások, sem a bíróság által jogerősen elbírált ügyekre, ezért a kisajátítás kérdését hatáskör hiányában nem vizsgáltam. 

A garázsok elidegenítésére az önkormányzatot a törvény nem kötelezi, annak kikényszerítésére jogi eszközzel nincs mód, ezért az elidegenítés megtagadása nem okozott alkotmányos visszásságot, így ebben a körben az eljárást visszásság hiányában szüntettem meg.

Bár a kérelem nem terjedt ki a kényszerbérbeadás vizsgálatára, a beadvány mellékleteiből olyan körülményeket állapítottam meg, amely a kényszerbérletekre vonatkozó törvényi szabályozás hiányossága miatt visszásságot idézett elő, és a törvény várható felülvizsgálata során figyelmet érdemel. 

Az ajánlástól azonban eltekintettem, mert a jogszabály módosítására már korábban tettem ajánlást, és a módosítás vitája során arra is felhívom a jogalkotók figyelmét, hogy azoknak a tulajdonosoknak a sérelmét jogszabály ma sem rendezi, akik az elmúlt időszakban újabb állami intézkedéssel amiatt szenvedtek hátrányt, mert tulajdonukba kényszerbérlőt helyezett el a hatóság.

Budapest, 1997. február 20.

Gönczöl Katalin