OBH 2214/1995. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Vadas Beatrix

Az eljárás megindítása

A panaszos a beadványában azt sérelmezte, hogy a gyámhatóság őt hátrányosan érintő módon szabályozta az elvált feleségénél elhelyezett kiskorú gyermekével való kapcsolattartás rendjét, illetőleg nem tud hathatós segítséget nyújtani neki abban, hogy volt felesége akadályozása ellenére gyermekével megfelelő módon kapcsolatot tartson.

A megállapított tényállás

A gyermek szülei között évek óta problémát okoz a láthatás megoldása, a kapcsolattartás szabályait nem tartják be, együttműködési kötelezettségüknek nem tesznek eleget. A gyámhatóság több ízben folytatott eljárást a panaszos beadványai alapján és kísérelte meg a rendelkezésére álló és leginkább célszerű eszközökkel (felek meghallgatása, egyezség kötése stb.) a láthatás megoldását, mely eljárások azonban a szülők együttműködésre való készsége hiányában nem vezettek eredményre.

A panaszosnak gyermekével való kapcsolattartási jogát a panaszos házasságát felbontó részítélet szabályozta, mely a gyermek átadásának és visszaadásának helyeként a gyermek lakóhelyét (Kisoroszit) határozta meg. A panaszos lakóhelyéről Budapestről utazott a gyermekért Kisorosziba, azonban a láthatás gyakran mégsem valósult meg, többnyire a szülők egymással szemben fennálló egyeztetési és értesítési kötelezettségének elmulasztása miatt. A panaszos a gyermek átadása és visszaadása helyének megváltoztatását kérte, hivatkozással rossz anyagi helyzetére, amely nem teszi számára lehetővé a jövőben, hogy ő utazzon kéthetente a gyermekért Kisorosziba. A panaszos kérése az volt, hogy a gyermek átadása és visszaadása helyéül az Árpád-hídnál lévő autóbuszvégállomást határozzák meg.

A gyámhatóság tekintettel a gyermek iskolai elfoglaltságára és arra, hogy a gyermek felkészítésére megfelelő idő álljon rendelkezésre - figyelembevéve a gyermek és a gondozó szülő kialakult életvitelét - a gyermek átadási helyét a nagyszülők visegrádi lakásán jelölte meg. A gyermek apának történő átadási helyét a gyámhatóság a gondozás helyétől eltérően szabályozta, mivel az iskolai programok befejezése után (népitáncra a gyermek Dunabogdányba jár) - figyelembevéve a közlekedési lehetőségeket - a gyermek felkészítésére megfelelő idő nem jut. A gyámhatóság a visszaadás helyét - tekintettel a gyermek hétfői iskolába menetelére - az anya kisoroszi lakásán jelölte meg.

Az ügy jogszabályi háttere

51/1986. (XI. 26.) MT rendelet a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról

II. Fejezet A szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozása

"22. § (1) A kapcsolattartás célja, hogy az arra jogosult szülő a gyermek nevelését, fejlődését folyamatosan figyelemmel kísérje, tőle telhetően elősegítse, a szülő és gyermek, valamint a testvérek közötti családi kapcsolatot fenntartsa.

(2) A kapcsolattartási jog formái: rendszeres (folyamatos) és rendkívüli (időszakos) kapcsolattartás a gyermek elvitelének jogával és visszaadásának kötelezettségével, továbbá a gyermek tartózkodási helyén történő meglátogatása, levelezés, telefonkapcsolat, ajándékozás, csomagküldés."

"24. § (1) A gyámhatóság, illetőleg a bíróság a kapcsolattartást elsősorban egyezség létrehozásával rendezi. Ennek során a szülők a rendszeres és a rendkívüli kapcsolattartás gyakoriságáról és időtartamáról, a gyermek átadásának és visszaadásának helyéről, idejéről és módjáról, valamint - szükség szerint - egyéb formáiról megegyezhetnek. Az egyezséget a gyámhatóság, illetőleg a bíróság jóváhagyja, ha az megfelel a kapcsolattartás céljának és a gyermek érdekének.

(2) Egyezség hiányában a gyámhatóság, illetőleg a bíróság a kapcsolattartás céljának megfelelően, a szülő méltányos igényének, körülményeinek és a kiskorú korának, egészségi állapotának figyelembevételével a gyermek érdekében dönt."

A vizsgálat megállapításai

A gyámhatóság a kapcsolattartás szabályainak betartatása érdekében jogszerűen élt rendelkezésére álló eszközökkel, a jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően - a szülők és a gyermek érdekeit egyaránt szem előtt tartva, a lehetőségeket mérlegelve - szabályozta a gyermekkel való kapcsolattartás rendjét. Az ügyben alkotmányos jogsértés nem történt.

Budapest, 1997. május

Dr. Polt Péter