OBH 1967/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása

Dr.N.A. és A.Zs. előadták, hogy 1995. nyarán átszervezés zajlott le az .......-nál. Mindketten hivatásos tagjai a hivatalnak, így speciális jogszabályok hatálya alá esnek, ha személyüket, beosztásukat érintő parancsnoki döntések születnek.
Dr.N.A. az átszervezés kapcsán két beosztási hellyel alacsonyabba került áthelyezésre, ami szerinte a vonatkozó általános és belső rendelkezésekkel ellentétesen történt, tükrözve a parancsnoki önkényeskedést.
Nevezett a szervezeten belüli jogorvoslati lehetőséget kihasználta, vagyis panasszal élt az ........igazgatójához. Panaszát elutasították azzal, hogy jogsértést nem követett el az ......... B.Megyei Kirendeltségének vezetője akkor, amikor Dr.N.L.-t alacsonyabb beosztásba helyezte. Az elutasító határozat szerint a panaszost jogsérelem nem érte, mivel illetménye nem csökkent, illetve más szolgálati beosztást is felajánlottak számára. A határozat arra is kitért, hogy ha Dr.N.L. az új beosztást nem kívánja elfogadni, kérheti leszerelését. A határozat rögzítette továbbá, hogy jogorvoslatnak helye nincs.
1995. augusztus 6-i és október 5-i keltezésű levelében Dr.N.L. tájékoztatta az esetről a p.t.f. tnm.-t, mert nem egyedül őt érintette sérelmesen az átszervezés. Ezen kívül a ........ főigazgatójától is kérte ismételten, hogy  visszamenőleg rendezzék az ügyben felmerült problémákat.
Figyelemre érdemes volt az ügyben Dr.N.L. panaszának azon része, mely szerint az ........ szervezeti és működési szabályzatának 104. pontja a hivatásos állomány érdekképviseletét az ombudsman kezébe helyezi. A panaszos idézte az SZMSZ említett pontját: "... a .... hivatásos állományának érdekképviseletét az ombudsman ..... jogszabályokban, az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, belső rendelkezéseiben, együttműködési megállapodásban rögzített normák szerint látja el."
A.Zs. panaszában - természetesen saját esetét leírva - ugyanazt a képet vázolta fel, mint dr.N.L.
Alacsonyabb beosztásba helyezése ellen ő is panasszal élt a főigazgatóhoz, de az ő panaszának sem adtak helyt, tulajdonképpen egyediesítés nélkül, ugyanazzal az indokkal utasították el panaszát, mint Dr.N.L.-ét.
Nevezett is kérelemmel fordult a főigazgatóhoz panasza elutasítását követően. Engedély megadását kérte ahhoz, hogy a tnm. tájékoztassa a szóban lévő átszervezés körülményeiről, illetve azzal kapcsolatos véleményeiről.
Mindkét panaszos leírta azt is, hogy sérelmeik nem egyediek, az elmúlt kb. félév alatt több mint 100 főt érintett negatívan a hivatalukban végrehajtott átszervezés. Ezért kérték az OBH segítségét.
Dr.N.L. beadványában - az átszervezés körülményei mellett - sérelmezte azokat az ügyészségi illetve legfőbb ügyészségi döntéseket is, melyeket az ő feljelentése alapján hoztak. Nevezett hivatalos személy által elkövetett bűnpártolás, államtitoksértés, közokirat-hamisítás és hivatali visszaélés miatt tett büntető-feljelentést az ...... B.Megyei Kirendeltségének vezetője és egyik beosztottja ellen.
Az ügyben eljáró ügyészségek valamennyi tényállásban megtagadták a nyomozást bűncselekmény alapos gyanúja hiányában. Dr.N.L. a megtagadó határozatok ellen panasszal élt, de azokat elutasították. Panaszai alapján a Legfőbb Ügyészség is állást foglalt az ügyben. 1995. szeptember 4-én panaszt elutasító határozatot hozott a legfőbb ügyész szerv is. Dr.N.L. az egész eljárást jogsértőnek tartotta azért fordult ezen panaszával is az OBH-hoz.

Alkotmányos visszásság

Jogorvoslati jog sérelme.
Diszkrimináció alkalmazása.

Alkalmazott jogszabályok

A 26/1991. (II.14.) MT rend. szól a nb. feladatok ellátásának átmeneti szabályozásáról. Ennek 6.§ (1) bekezdése rögzíti, hogy "a szolgálatok munkatársainak jogállására a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományú tagjaira... vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni..."
A fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról szól az 1971. évi 10 tvr., melynek hatálya kiterjed a nb.-i szolgálatok hivatásos állományára (2.§).
A tvr. kimondja azt is, hogy a hivatásos állomány tagját alacsonyabb beosztásba... lehet helyezni... átszervezés esetén (20.§ (1) bek.). Ugyanezen paragrafus (2) bekezdése szerint az átszervezéssel történő áthelyezés során az illetmény nem csökkenthető, ha pedig a hivatásos állomány tagja az alacsonyabb beosztásba helyezés miatt szolgálati viszonyának megszüntetését kéri, azt meg kell szüntetni.
A tvr. 24.§ (2) bekezdése szerint a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonyát érintő intézkedésnél a minősítést kell alapul venni, a minősítést pedig a hiv.állomány tagjával teljes terjedelemben közölni kell, aki arra észrevételeket tehet [3) bek./].
A tvr. 34.§ (1) bekezdése rendezi a panaszjogot. E szerint a hiv.állomány tagja a jogszabályokban és szolgálati parancsokban megállapított jogának megsértése, illetve elöljárója részéről ért jogtalanság miatt - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - panasszal élhet. 
A 34.§ (2) bekezdése a panasz hatályára és elintézésére vonatkozó szabályok megállapítását az illetékes miniszterre ruházza.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 18.§ (8) bekezdése és a tv. mellékletének II/1. és 3. pontjai szerint az országgyűlési biztos nem tekinthet be a nb.-i szolgálatoknál a szervezeti és működési szabályokat tartalmazó dokumentumokra, a nb-i szolgálatok személyzeti anyagaiba (utóbbi esetben kivétel, ha azt az érintett személy írásban kéri). Az ügy teljes körű feltárása érdekében azonban ezen iratok megvizsgálását kérni lehet a hatáskörrel rendelkező minisztertől, illetve szolgálatot vezető főigazgatótól.
Az 578/B/1992. számú határozatában az Alkotmánybíróság állást foglalt az 1971. évi 10. tvr.-nek, illetve a végrehajtására kiadott jogszabályoknak azon rendelkezéseiről, amelyek a hiv. állomány tagjának jogsérelme miatt a bíróság előtti jogorvoslatot, illetőleg jogérvényesítést nem teszik lehetővé, illetve kizárják. Az Alkotmánybíróság szerint nem alkotmányellenes, ha a fegyveres testület hivatásos állományú, szolgálati viszonyban álló tagjának az elöljárók szolgálati intézkedéseivel, döntéseivel szemben korlátozott, rendszerint csak a testületen belül érvényesíthető jogorvoslati lehetősége van. Az alkotmány nem biztosít korlátozhatatlan perlési jogot.
Az Alkotmánybíróság határozatának indokolása rámutat arra is, hogy az elöljárók szolgálati utasításaival ..., áthelyezési intézkedéseivel... szemben korlátozott, s rendszerint csak a testületen belül érvényesíthető valamilyen jogorvoslati lehetőség.
Az 1978. évi IV. tv. (Btk.) 223.§-a bűncselekménynek nyilvánítja az államtitoksértés feljelentésének elmulasztását.
Az 1973. évi I. tv. (Be.) 148.§-a rendezi a nyomozás során igénybe vehető jogorvoslatot (panaszjogot).

Megállapított tényállás

A panaszosok az átszervezés során valóban alacsonyabb munkaköri beosztásba kerültek, de csak a belső szabályzatok ismerete alapján lehetett eldönteni, hogy sérelmeik orvosolhatóak-e, illetve, hogy parancsnokaik mennyire voltak figyelemmel a ....... szervezeten belüli előírásokra.
A jogorvoslati lehetőségeket igénybe vették, munkaügyi bíróságnak pedig, éppen a speciális jogviszonyukból eredően, nincs hatásköre az ügyben.
Az átszervezés és az azzal kapcsolatban tett személyi intézkedések átfogó felülvizsgálatára kértük fel a tnm.-t azzal, hogy a vizsgálat eredményétől függően orvosolja az érintett hivatásos állományú beosztottak sérelmeit. Ezzel összefüggésben javasoltuk, hogy legyen tekintettel azon körülményre, hogy az Országgyűlés egyértelműbbé kívánja tenni és a jogállamiság követelményeinek megfelelőbb módon kívánja rendezni a rendészeti szervek szolgálati viszonyáról szóló törvény elfogadása esetén a szolgálati viszonyból eredő jogvita jogorvoslati rendszerét.
Felhívtuk a figyelmét a panaszos által idézett SZMSZ pontjára is. Javasoltuk, hogy az 1993. évi LIX. tv. előírásaira figyelemmel határozzák meg a ..... szervezeti és működési szabályzatában a hivatásos állomány tagjainak érdekképviseletét, ha ugyanis az ombudsman kifejezést használják, az félreértésekre adhat okot.

A vizsgálat megállapításai

A tnm. vizsgálatának eredményeként megállapítottuk, hogy a ....... hivatalnál 1995 nyarán történt átszervezés nem veszélyeztette a hivatal belső jogbiztonságát. Az átszervezés célja éppen a munka színvonalának emelése, illetve a nb. szolgálatokról szóló törvény alkalmazására való felkészülés volt.
Az átszervezést kísérő személycseréket az indokolta, hogy egyes beosztások megszűntek vagy átalakításra kerültek.
Az átszervezéssel összefüggő okból lehetetlenné vált a panaszosok szolgálati viszonyának beosztásuk szerinti fenntartása is.
Beosztási helyük megszűnésével más szolgálati beosztást ajánlottak fel nekik, amit nem fogadtak el. Emellett ezen időszakban mindketten tartósan betegállományban voltak. Mindezek a körülmények kizárták alacsonyabb beosztásba helyezésüket. A jogbiztonság fenntartása és a szolgálati érdek viszont szükségessé tette az átszervezés lehető legrövidebb időn belül való befejezését. Az így előállott függő jogi helyzetben - a Munkatörvénykönyve rendes felmondás tilalmairól szóló 90.§ (1) bekezdés a/ pontjára figyelemmel - csak létszámfeletti foglalkoztatásukra volt lehetőség. Ez az intézkedés azonban sem jelentett hátrányt, mert szolgálati viszonyukat fenntartották és járandóságaikat is teljes egészében folyósították.
A ........ B. Megyei Kirendeltsége a vonatkozó rendelkezések megsértése nélkül, joghátrány és károkozás mentesen járt el a panaszosokkal szemben. Erre tekintettel külön intézkedést nem kellett kezdeményezni az ügyben.
A szóban lévő átszervezéssel és a panaszosoknak létszámfeletti munkatársként való alkalmazásával kapcsolatban született döntések elleni - szolgálaton belül érvényesíthető - jogorvoslati lehetőségeket kimerítették, munkaügyi bíróságnak pedig nem volt hatásköre az ügyben.
Dr.N.L. panaszának azon része, ami az általa kezdeményezett nyomozás megtagadásának sérelmezésében nyilvánult meg, nem sértett alkotmányos jogot. Dr.N. eleget tett kötelezettségének, amikor a tudomására jutott államtitoksértés elkövetésének gyanúját bejelentette az ügyészségnek és egy általa bűncselekménynek vélt magatartást kivizsgáltatott az illetékes nyomozó hatóságokkal. A hatóságok, legfőbb ügyészségi szinten is, azt állapították meg, hogy az általa feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, ezért a nyomozást megtagadták. Ezen döntéssel azonban dr.N.L.-t nem érte sérelem.

Előzőek alapján az ügyben külön intézkedést kezdeményezni vagy ajánlással élni nem kellett.

Budapest, 1996. február 6.

Gönczöl Katalin