OBH 1944/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása 

	Kaposvári  lakós fordult lakóközössége nevében panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában kifogásolta, hogy a Kaposvári Önkormányzati Vagyonkezelő és Szolgáltató Rt.minden hónapban alapdíjat számláz a szolgáltatást igénybevevők részére. Kitért arra is, hogy a melegvizszolgáltatást nem veszik igénybe, mert e célra a ház minden lakója villanybojlert szereltetett fel.
	A  vizsgálat a  jogbiztonsághoz  való jog sérelmének  alapos  gyanúja  miatt   1995. XI.
2.-án indult.

A megállapított tényállás 

	Kaposvár Megyei Jogú Város Jegyzője 1996. március 20.-án kelt levelében jelezte, hogy a panaszos és a lakóközösség részére kizárólag a fűtés alapdíja kerül kiszámlázásra.
	A jegyző nyilatkozata után  az ellentmondás feloldása érdekében kértük a levél íróját, hogy  küldje meg a kifogásolt számlák másolatát / 1996. május 25, majd 1996. november 5. /.
	A panaszos  újabb beadványában pontosította kifogását. E szerint valóban nem számláz a részvénytársaság a háznak meleg-vízszolgáltatást, csak a távfűtési alapdíj / készenléti díj/ fizettetését sérelmezik. Nyilatkozatában arra is kitért, hogy  a fűtési hőszolgáltatás díját a teljes lakás köbméter mennyiségére állapítják meg, holott az előszobákban és a kamrákban nincs hőleadó készülék felszerelve.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

	2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról

7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.

1990. évi LXV. törvény
a helyi önkormányzatokról

16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
(2) Az önkormányzati rendeletet a képviselő-testület hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos – a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott – módon ki kell hirdetni.

1993. évi III. törvény
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

Lakásfenntartási támogatás
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.

Átmeneti segély
45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelem-kiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.

34/1995. (VIII. 25.) IKM rendelet
a közcélú villamosmű és hőtermelő létesítménye (fűtőműve) által értékesített gőz és melegített víz árának megállapításáról
 
2. § (1) A fogyasztó az 1. számú melléklet A) táblázatában felsorolt erőműtelepektől vásárolt gőzért, valamint az ugyanezen melléklet B) táblázatában felsorolt erőműtelepektől vásárolt melegített vízért és azok hőtartalmáért
– teljesítménydíjat,
– hődíjat,
– csapadékvíz-, vagy pótvíz díjat,
– hőenergia szolgáltatási különdíjat,
az ugyanezen melléklet C) táblázatában szereplő erőműtelep(ek)től vásárolt használati melegvízért
– használati melegvíz díjat
fizet.
3. § (1) A teljesítménydíjat a fogyasztó a szerződésben lekötött legnagyobb hőteljesítmény arányában fizeti, Ft/MW/év mértékegységben. (A hőteljesítmény az elosztóból egy óra alatt kiadott, a szerződésben foglalt jellemzőjű hőenergia.)
(2) A teljesítménydíj éves díj, amelyet 12 havi egyenlő részletben előre kell megfizetni.
(3) A teljesítménydíjat az 1. mellékletben meghatározott nyomásfokozatokra, hőmérsékletekre a szerződésben külön-külön lekötött naptári évi legnagyobb hőteljesítmény után kell megállapítani.
6. § (1) A hőtermelő hőenergia-szolgáltatási különdíjként jogosult felszámítani
a) a kezelésében lévő, a területén kívül elhelyezett szolgáltatói berendezések legfeljebb 10% nyereséggel növelt üzemeltetési költségeit,
b) a fogyasztó kívánságára a növekvő hőenergia igényének későbbi kielégítésére, részére fenntartott – de ki nem használt – teljesítőképességéért az arányos amortizációs és fenntartási költségeket.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti különdíjat több fogyasztó esetén a lekötött hőteljesítménnyel és a vezeték hosszával arányosan kell a fogyasztók között felosztani.

Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlése 33/1992. / X. 6./ számú önkormányzati rendelete a távhőszolgáltatás legmagasabb hatósági díjáról és a díj alkalmazásának feltételeiről

Alkalmazható árszabások
3 § /4/  Az alapdíj / a távhőszolgáltató állandó költségei/ 
a./ a  távhőszolgáltató saját hőtermelő létesítményének tüzelőanyag nélküli üzemeltetési
és fenntartási költségéből / saját teljesítménydíjból/,
b./ a távhőszolgáltató távhővezetékének és tartozékainak, valamint az általa üzemeltetett
hőközpontoknak az üzemeltetési és fenntartási költségéből / elosztási díjból /,
c./ az üzemeltetés és fenntartás során szükségszerűen elfolyt díjból áll
/5/ A hődíjat az átvevő állomáson mért / átvett/ hőmennyiség (Ft/GJ/), a fűtési hődíjat a fűtött légtérfogat (Ft/m3).........után kell fizetni
Felszámítható nyereség mértéke
7 § A távhőszolgáltató a 3 § /4/ bekezdés a./, b./ pontjaiban meghatározott díjtételek után legfeljebb 10 % nyereséget számíthat fel.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során megállapítottam , hogy a panaszbejelentés nem megalapozott. A 
34/1995 (VIII.25.) IKM rendelet hatálya alá tartozó közcélú villamosmű és hőtermelő üzemek által értékesített gőz-és melegvíz árának megállapításakor a szolgáltatási különdíj is beszámításra került. A rendelet a szolgáltató kezelésében lévő, a területén kívül elhelyezett berendezések legfeljebb 10 % nyereséggel növelt üzemeltetési költségeit határozza meg a hatósági ár részeként. A Kaposvár Megyei Jogú Város Közgyűlésének rendelete is a magasabb szintű jogszabályhoz hasonló módon határozza meg a szolgáltatás díját. A különdíjat az önkormányzati rendelet  alapdíjként nevesíti,  részletezve az állandó költségek összetevőit. A fennmaradó fenntartási költséget a szolgáltatónak kell fedeznie. Tehát a költségek megosztásra kerültek a közüzem fenntartója és a szolgáltatást igénybevevő között,  a rendeletben meghatározott mértékig.
	A távfűtőművek által szolgáltatott  hőmennyiség nem a felszerelt hőleadó készülékek száma, hanem az átfűtendő légtér határozza meg.  Ha egy-egy helyiségben nem került kiépítésre fűtőtest, úgy a lakás többi részén üzemeltetett hőszolgáltató eszközöknek kell a hiányzó melegítő testeket pótolniuk. Az egyéni mérés jelenleg még  nem megoldható, mert ezzel egyes lakások tulajdonosai, bérlői jogtalan előnyhöz jutnának. A korábbi időszakban épített lakótelepi lakások hőszigeteltsége nem megfelelő. Így a lakóház középső részén lévő lakószobák és helyiségek fűtés nélkül is elegendő hőmennyiséghez jutnának a környező lakásokból.   Az épület legfelső szintjén és a két oldalon elhelyezkedő lakások tulajdonosai és bérlői jóval több hőmennyiséget kényszerülnének felhasználni, hiszen  a fűtést közvetlenül igénybe nem vevők légterét is ők melegítenék át. A ház lakóinak előszőr az építmény teljes szigetelését kellene utólag elvégeztetniük ahhoz, hogy a hőszolgáltatás igazságos elosztása megvalósulhasson. Ezért lett  az ár megállapításának egyik eleme a lakások teljes légköbmétere . Az egyes lakások és az épület nem megfelelő szigeteltsége miatt nem  oldható meg jelenleg a fűtés egyedi mérhetősége.
	Panaszos beadványában arra is kitért, hogy  a bérből és fizetésből élő lakóközösségnek igen nagy anyagi terhet jelent a távfűtési szolgáltatás ellenértékének rendezése. Az 1993. évi III. törvény  a szociális igazgatásról és szociális ellátásról igyekszik megakadályozni az állampolgárok anyagi ellehetetlenülését.  A törvény a polgármesteri hivatalokra ruházza a feladatot, hogy állandó, vagy időszakos segítséget nyújtson az arra rászorulóknak. A segélyre jogosultak körét az önkormányzatok rendeletben kell, hogy meghatározzák. Amennyiben  a panaszos, vagy a lakóközösség valamely tagja a szociális gondoskodásra igényt tart és a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelel, úgy e tárgyban kérelemmel a polgármesteri hivatalhoz kell  fordulnia.

	Mindezekre tekintettel a hivatalomhoz intézett beadványban alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a felmerült panasszal kapcsolatban ajánlással nem éltem.

Budapest, 1997. szeptember 16.

Gönczöl Katalin