OBH 1852/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosan általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

V.J. panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Budapest, ....................  alatti lakására a használatbavételi engedélyt nem kapta meg, mivel az engedély megadásánál többek között vizsgálják az építkezés műszaki vezetőjének szakmai képesítését is. Ismételt beadványában - szükségtelennek tartva az önkormányzat lakhatási engedéllyel kapcsolatos eljárást - kérte a 12/1986. (XII.30.) ÉVM sz. és a 84/1990. (IV.27.) MT rendeletek felülvizsgálatát.

A megállapított tényállás

A panaszos Budapest, ............... alatti lakását szerkezetkész állapotban vette meg a Budapest XVII. Lakásépítő Szövetkezettől. A befejező munkálatokat F.J. vállalkozóval végeztette el. A panaszos 1995. május 15-én nyújtotta be a használatbavételi engedély megadása iránti kérelmét. Az önkormányzat felhívása ellenére nem tudta beszerezni a felelős építési vezető kivitelezési jogosultságának számát, ezért a főváros XVII. kerületi Polgármesteri Hivatal Igazgatási Iroda Műszaki Hatósága Csoportja VI-1721/4/95. sz. határozatával a hiányosan benyújtott kérelmét a 12/1986. (XII.30.) ÉVM sz. rendelet 6.§ (5) bekezdése alapján elutasította. A panaszos jogorvoslati lehetőséggel nem élt. Ismételt kérelmében kérte a 12/1986. (XII.30.) ÉVM sz. és a 84/1990. (IV.27.) MT rendeletek felülvizsgálatát.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 9.§ (2) bekezdése: "A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70.§ (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság területén élő minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési és a helyi önkormányzati, továbbá a kisebbségi önkormányzati választásokon választható és - ha a választás, illetőleg népszavazás napján az ország területén tartózkodik - választó legyen, valamint országos és helyi népszavazásban és népi kezdeményezésekben részt vegyen."

Az ügy jogszabályi háttere

A többszörösen módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatás általános szabályairól:
2.§ (6) bekezdése: "Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelezettségeiről tájékoztatja."
16.§ (3) bekezdése: "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni..."
Az építési és használatbavételi eljárásról szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM sz. rendelet:
16.§ Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során az első fokú építésügyi hatóság köteles meggyőződni arról, hogy
a/ az építtető rendelkezik-e építési jogosultsággal...
i) a tervezőként megjelölt szerv, illetőleg személy jogosult volt-e az építéstervezésre.
17.§ (1) Ha a 8.§ 1., 4., 6., 7. és 8. pontjában említett építési munka, továbbá épület teherhordó szerkezetét érintő felújítás kivitelezője az építési engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem ismert, arra az építési engedély csak azzal a feltétellel adható meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki vezetőjének a nevét, címét és képesítését - az építési munka megkezdése előtt nyolc nappal - be kell jelentenie az első fokú építési hatósághoz.
25.§ (1) A használatbavételi engedélyt az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmasságától számított tizenöt napon belül - a használatbavétel előtt - kell kérni...
(4) A kérelem egy-egy példányban csatolni kell:
a/ az építési munka végzését irányító felelős műszaki vezető nyilatkozatát arról, hogy az építési munkát az építési engedélynek, az ahhoz tartozó helyszínrajznak és műszaki terveknek, továbbá az esetleg engedélyezett eltérésnek megfelelően végezték el, s az építmény rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmas...
(5) Az első fokú építésügyi hatóság az (1) bekezdésben előírt kötelezettség teljesítésének elmulasztása esetében az építtetőt a használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékleteinek benyújtására kötelezheti.
29.§ (1) Ha az építési engedély megadása alapján végezhető építési munkát építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon végezték el, arra fennmaradási engedélyt kell kérni."
Az építőipari kivitelezési tevékenység gyakorlásáról szóló 84/1990. (IV.27.) MT rendelet
2.§ (1) bekezdése: Építőipari kivitelezési tevékenységet az gyakorolhat, aki a tevékenységre előírt szakmai és működési feltételekkel rendelkezik.
(2) Építőipari kivitelezési tevékenység akkor gyakorolható, ha
a/ az építési-szerelési munka végzését felelős műszaki vezető irányítja, továbbá
b/ - vállalkozás esetében - az építőipari kivitelezés a vállalkozó tevékenységi körében szerepel...

A vizsgálat megállapításai

A panaszos az önkormányzat építés-igazgatási eljárásait feleslegesnek tartva, kérte a rendeletek hatályon kívül helyeztetését arra hivatkozva, hogy a polgárjog eszközeivel megoldható a műszaki előírások be nem tartásának jogkövetkezményei.
Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény több szakasza utal arra, hogy az építésügyi hatóság tevékenységét jogszabály részletezi. A törvény 64.§-a rendelkezik arról, hogy a végrehajtásáról a kormány gondoskodik. A jogalkotó akkor követne el alkotmányos mulasztást, ha nem teljesítené jogszabályi felhatalmazásból származó jogalkotási feladatát. Ezért alkotmányos visszásságot a  rendeleti szabályozás kapcsán nem állapítottam meg.
Panaszos másik kérelmével kapcsolatban megállapítottam, hogy a használatbavételi engedély megadása iránti eljárásban vizsgálni kell a felelős műszaki vezető jogosultságát. Így helyesen járt el a szakigazgatási szerv, amikor hiánypótlásra hívta fel a panaszost. A hatóság a hiánypótlás érdekében hivatalból is eljárt. Ez okozta az eljárás elhúzódást. Mivel a hatóság a panaszos érdekében kísérelte meg az igazolás beszerzését, az eljárás elhúzódása  nem róható a terhére.
Az ügy megoldása érdekében azonban szükséges lett volna az építési engedély tartalmának vizsgálata is. Az 1995. május 30-án tartott helyszíni szemle jegyzőkönyvében csak azt rögzítették, hogy a lakás elkészült. Az eljárás során nem vizsgálták, hogy az épület az építési engedély előírásai szerint készült-e el. Nem vizsgálták azt sem, hogy az eredeti építési engedély vonatkozott-e a szerkezetkészen megvett felépítmény befejezése során végzett munkákra is. Nincs arra adat, hogy a szerkezetkész megjelölés milyen elkészültségi fokot jelentett. Nem vizsgálták, hogy a befejező munkálatok esetlegesen olyan tevékenységeket is takartak, ami - a 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet 8.§-a értelmében - szintén csak építési engedély alapján végezhető. Amennyiben a vizsgálat során megállapítható, hogy az építési engedélyben foglaltaktól eltérően épült meg a lakás, akkor nem használatbavételi engedély kiadása, hanem fennmaradási engedély kiadása iránti eljárást kell lefolytatni.
Az Áe. 16.§ (3) bekezdése szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A panaszos szándéka arra irányult, hogy a több éve épült házának jogi sorsát rendezze. Azzal, hogy a felépült lakására sem használatbavételi, sem fennmaradási engedéllyel nem rendelkezik, ez számára több szempontból hátrányos. A lakóhelyére állandó lakosként nem tud bejelentkezni. Ez megnehezíti választójoga érvényesítését. Ügyei intézését,  vállalkozás megindítását akadályozza. Ez sérti az Alkotmány 70.§ (1) bekezdésében rögzített választás jogát, illetve az Alkotmány 9.§ (2) bekezdésében biztosított vállalkozás jogát.
A hatóság nem tett eleget az Áe. 2.§ (6) bekezdésében rögzített kioktatási kötelezettségének sem. Az Áe. szabályának figyelmen kívül hagyása sérti az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét.

Mindezen alkotmányos visszásságok orvoslására a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Budapest Fővárosi XVII. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy panaszost az üggyel kapcsolatos jogairól, lehetőségeiről kioktassák, és a panaszos beadványa alapján a fennmaradási engedély megadásának lehetőségét is vizsgálják.

Budapest, 1996. december 5.

Dr. Polt Péter