OBH 1739/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva
kapcsolódó ügyek: 2017/1995. és 3252/1995.

Az eljárás megindulása

	Panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordultak, sérelmezve Sződliget, Jókai u.18.szám alatt létrejött építkezést, valamint az ott folytatott ipari tevékenység zajhatását.
	A vizsgálat a jogbiztonsághoz, valamint az egészséges környezethez való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult. 
	Az ügyben 1997. január 21-én részjelentés készült, mivel Sződliget Jegyzője az országgyűlési biztos általános helyettesének megkeresésére nem válaszolt. A vizsgálat megindítását követően 1996. szeptember 17-én az önkormányzat jegyzőjétől tájékoztatást kértem, melyet 1996. november 28-án megsürgettem. Az részjelentésben megállapítottam, hogy a jegyzőhöz intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. Az ügyben ajánlással éltem a következők szerint.
1.	Élve az Obtv. 20. § (1) bekezdésben biztosított jogommal ajánlom, hogy a közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996. (XII.17.) Korm. rendelet 16. §-a alapján ellenőrizni jogosult a  Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett jegyző teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.
Az Obtv. 24. §-a, valamint a közigazgatási hivatalokról szóló Korm. rendelet 22. § (1) bekezdés d) pontja alapján kezdeményezem, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője fontolja meg a vizsgálattal érintett jegyző elleni fegyelmi eljárás megindításának kezdeményezését.
	Tekintettel arra, hogy az ügyben az asztalos üzem tevékenységével összefüggő panaszok nem szűntek meg, a jegyző előzetes értesítése után 1997. augusztus 26-án helyszíni szemle megtartására került sor. A helyszíni szemle időpontjában az asztalos műhely gépei működtek, a vízhűtéses festékrészlegben ugyancsak  folyt a munka, az elszívó üzemelt.
	A helyszíni szemle megtartása után  merült fel  az a körülmény, hogy az építési eljárás során szabálytalanság történt (túl azon a körülményen, hogy az ingatlan beépítése részben építési engedély nélkül történt) ezért szakértő igénybevételére került sor, többek között annak megvizsgálásra, hogy az ingatlanon a beépíthetőség milyen százalékban megengedett,  és ténylegesen mi valósult meg.
	A helyszíni szemlét követő napon, 1997. augusztus 27-én Sződliget Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a 80/1997.(VIII.27.) számú határozatában kimondta a képviselő-testület feloszlását. 
	Ebből következően  a közigazgatási hivatal vezetője által, az ajánlásnak megfelelően, az 1997. április 9-én  kelt (a jegyző ellen) fegyelmi eljárás kezdeményezés, 1997. április 9-től 1997. augusztus 27-éig mulasztás miatt, azt követően pedig az új testület felállásáig   a testület hiánya miatt nem került megtárgyalásra, és az eljárás nem lett lefolytatva. Az új képviselő-testület már 1997. október 29-én megalakult, így ezen időponttól az új képviselő-testület is mulasztásban van a kezdeményezés megtárgyalásában, és annak megválaszolásában, úgy a közigazgatási hivatal, mint az országgyűlési biztos részére.

Az ügy jogszabályi háttere

2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	
	Az asztalos műhely üzemelésével kapcsolatban a helyszíni szemle alkalmával a működő gépek alapján a környező ingatlanok vonatkozásában a zavaró zajhatást nem lehetett megállapítani. Ez az egyszerű vizsgálat természetesen nem terjedhetett ki  környezetszennyező hatások vizsgálatára, e tárgyban a környezetvédelmi hatóság folytatott vizsgálatot. Ennek eredményeként a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség 1995. november 5-én értesítette az önkormányzatot, hogy a műszeres ellenőrző zajszintmérést elvégezte. 
	Az építési szakértő a következő megállapításokat tette.
A panaszolt ingatlanok Sződliget lakóházas övezetében vannak. A Jókai u. 18. alatti 694 hrsz-ú 813 m2  nagyságú ingatlanon épült az asztalos műhely. A Mátyás Király u. 33. alatti 692 hrsz-ú 748 m2 nagyságú telken épült fel a szárítóüzem és a raktár. A 691 hrsz-ú ingatlan tulajdonjogát 100 %-ban, a 692 hrsz-ú ingatlan tulajdonjogát 48 %-ban a Sárosi és Társa Bt. szerezte meg.  A Mátyás Király út 33. sz. alatti 692 hrsz-ú ingatlanon a vállalkozás egyik tulajdonosának lakóháza, valamint az építési engedéllyel épült szárító és raktár, a Jókai u. 18. sz. alatti 694. hrsz-ú telken a volt családi ház (jelenleg irodaépületként használt) és a három ütemben felépített asztalosüzem áll. A II. ütemben épült műhelybővítés építési engedély nélkül történt, mellyel kapcsolatban az építésrendészeti eljárást a Polgármesteri Hivatal lefolytatta 1993-ban.
A községrendezési terv 1983-ban került jóváhagyásra, azóta sem felülvizsgálat, sem módosítás nem történt anyagi eszközök hiányában. (A rendezési tervet legalább 10 évenként felül kell vizsgálni és a szükséges módosításokat el kell végezni.) Az OÉSZ. és a helyi szabályozás szerint a beépítettség maximum 30 % lehet a III-as lakóövezetben.
Az OÉSZ. 31 §-a lehetővé teszi, hogy indokolt esetben a helyi építési hatóság beépítettséget 5 %-kal saját hatáskörében megnövelje.
A beépítettséget az egyes telkekre vonatkozóan külön-külön kell meghatározni, az alábbiak szerint:
Jókai u. 18. alatti 694 hrsz-ú telek
Telek területe: 813 m2
Beépített alapterületek: volt lakóépület (jelenleg iroda):	74,54 m2
				műhelyépület:		          316,65 m2
________________________________________________________
Beépített terület összesen:				          391,19 m2
A telek beépítettsége: 					          												 391,19x100=48 %
							   813
Tehát a 694 hrsz-ú telek beépítettsége 18 %-kal meghaladja a megengedettet.

Mátyás Király u. 33. alatti 692 hrsz-ú telek:
Telek területe: 748 m2
Beépített alapterület: A Bt. egyik tulajdonosának  lakóháza:   108 m2
		          Építési engedéllyel megvalósult
		          raktár és szárító:                                       72,08 m2
________________________________________________________
Beépített alapterület összesen:				     180,08 m2
A telek beépítettsége:					               											    180,08x100=24,07 %
						                  748
Tehát a 692 hrsz-ú telek beépítettsége megfelelő.
A J. u....alatti szomszédos ingatlan( egyik panaszos tulajdonát képezi) zajszintjének szabályozása azért nem szerepel az első fokú építési határozatban, mert azt a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség szakhatósági határozata sem tartalmazz. A Polgármesteri Hivatal tájékoztatása szerint az ingatlanon lévő épület üdülő. Az építésügyi engedélyezés során sem az első, sem a másod fokú hatóság nem vizsgálta a telkek beépítettségét, ezért kerülhetett sor a megengedett érték túllépésére a 694 hrsz-ú telek esetében.
Adatszolgáltatási és vizsgálati hiányosságok miatt az építési határozatok jogszabálysértőek az alábbiak miatt:
A három ütemben megvalósult asztalosműhely első része TÜZÉP telepként funkcionált, melyet így vásárolt meg a Bt. A második ütemben építési engedély nélkül történt műhelybővítés esetében a Hivatal elvégezte az építésrendészeti eljárást az 1993. november 29-én kelt 858-10/93. számú határozatával, egyidejűleg a fennmaradási engedélyt is megadta. A harmadik ütemben megvalósult bővítés (kazánház) a 328-2/94. számú építési engedély alapján valósult meg a 692 hrsz-ú telken lévő szárító-raktárépülettel együtt, melyekre az első fokú építési hatóság az 1997. január 17-én kelt 2121-4/1996. számú határozattal adott használatbavételi engedélyt. Az előző engedélyezésnél az első fokú építési hatóság eljárási hibát követett el, mert egy eljárásban nem lehet két különböző ingatlanra építési engedélyt kiadni. A fenti hibás eljárás következtében a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal az 1997. június 5-én kelt 62012/1997. számú határozatával az első fokú használatbavételi engedélyt fennmaradási engedélyre változtatta, majd az 1997. október 9-én kelt 62012-3/1997. számú határozatával az első. fokú határozatot megsemmisítette, és új eljárásra kötelezte a Polgármesteri Hivatalt.
A 694 hrsz-ú ingatlan beépítettségét bontással, vagy üres terület vásárlásával lehet szabályossá tenni.
	Ezek a  megállapítások a zajpanasz vizsgálata során kerültek felszínre. Panaszosok fő sérelme a zajos és környezettszennyező tevékenységre vonatkozik, e kérdésben azonban a környezetvédelmi hatóság nem tett elmarasztaló megállapítást. Az országgyűlési biztos nincs abban a helyzetben, hogy panaszosok által sérelmezett zajos vállalkozás bármilyen korlátozását kezdeményezze, tekintve, hogy a zajos hanghatást a helyszíni szemle során az országgyűlési biztos képviseletében eljáró munkatársai sem észlelték, így nincs mód ismételt, most már az országgyűlési biztos által felkért környezetvédelmi hatósági eljárás lefolytatására. Ez nem jelenti azt, hogy a tovább üzemelés során észlelt, és a szomszédok által sérelmezett zajos tevékenység vizsgálatára nincs lehetőség a környezetvédelmi hatóságnál.
	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát.
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási és anyagi normákat betartják. A vizsgált ügyben megállapítottam, hogy az építési szabályzat előírásainak megsértésével jártak el az építési hatóságok, tekintve, hogy az első fokú, majd a  fellebbezési eljárás során sem észlelték a beépítétettségi százalék túllépését. Ugyanakkor egyértelműen megállapítható, hogy az engedély nélküli építkezés, mint a vállalkozás tulajdonosának állampolgári engedetlensége okozta a lakóövezetben létrehozott asztalos üzem sérelmezett működését. Az ez ellen való fellépés, az építés azonnali leállítására vonatkozó dokumentumok nem lelhetők fel, ezért megállapítottam, hogy a jegyző, valamint az építési előadó sem tett meg minden intézkedést az engedély nélküli építkezés megakadályozására.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 20. (1) bekezdés alapján a következő ajánlást teszem:

1. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét felhívom, hogy mindenkor fokozott figyelmet fordítson a fellebbezési eljárás során az építési szabályok betartatására,  így a beépíthetőségi százalékra vonatkozó szabályokra is.

2. Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy az 1997. április 9-én kelt, Sződliget Község Önkormányzatának Jegyzője ellen kezdeményezett fegyelmi eljárás tárgyában hívja fel a képviselő-testület figyelmét, hogy a közigazgatási hivatal kezdeményezése, valamint az országgyűlési biztos ajánlása válasz nélkül nem hagyható, azt a testület köteles napirendre tűzni, megtárgyalni és a testület által kialakított döntés meghozataláról az érintetteket értesíteni.

Az 1993. évi LIX. törvény 21. (1) bekezdés alapján a következő ajánlást teszem:

3. Felhívom Sződliget Község Önkormányzatának képviselő-testületét, hogy az ajánlásom eredményeként, a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal által  a jegyző ellen kezdeményezett fegyelmi eljárás napirendre tűzésének tegyen eleget, majd e kérdésben döntsön az eljárás lefolytatásáról vagy az eltelt időre és a képviselő-testület változására tekintettel a vonatkozó jogszabályok (így a Ktv.) alapján megtehető intézkedésről. 

4. Felhívom Sződliget Község Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy  az építési hatósági ügyekben a jogszabályi előírásokat tartsa be és ennek betartását követelje meg az általa vezetett hivatal munkatársaitól is.

Az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján a következő ajánlást teszem:

5. Felkérem továbbá a polgármestert, hogy kezdeményezze a képviselő-testület elé terjesztéssel a községrendezési terv felülvizsgálatát, a szükséges módosítások elvégeztetését,  lehetőség szerint 1998. december 31. napjáig. 
Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, valamint Sződliget Község Önkormányzatának Polgármesterét és Jegyzőjét, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi. LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében és a 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül, illetve az 5. pont vonatkozásában  a 25. §-ban meghatározott 60. napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1998. február 16.

Dr. Polt Péter

Részjelentés  az OBH 1739; 2017; és 3252/1995. számú ügyekben

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve a Sződliget Jókai u. 18. szám alatt folyó építkezést, valamint az ott folytatott ipari tevékenység zajáthallását.
A vizsgálat megindítását követően 1996. szeptember 17-én az önkormányzat jegyzőjétől tájékoztatást kértem, melyet 1996. november 28-án megsürgettem.

Az ügy jogszabályi háttere

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény

24. § Ha az országgyűlési biztos eljárása során szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját észleli, az illetékes szervnél felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezhet, bűncselekmény észlelése esetén pedig kezdeményez. A megkeresett szerv az eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról - törvény eltérő rendelkezése hiányában - hatvan napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követően harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

191/1996. (XII.17.) Korm. rendelet a Fővárosi, Megyei Közigazgatási Hivatalokról

22. § (1) A hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén megteszi a  szükséges intézkedéseket, így különösen

d) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez.

(2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv vezetője köteles a hivatalvezető, az igazgatási szerv vezetője megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalvezetőt, az igazgatási szerv vezetőjét - a  megkereséstől számított 30 napon belül  - tájékoztatni.

A vizsgálat megállapításai

Az eljárás során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az építkezési engedélyezési eljárás jelenlegi állásáról, valamint kértem a határozat megküldését.
A megkeresésre válasz nem érkezett, ezért a válasz megküldését megsürgettem, azonban erre sem történt reagálás.
A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a jegyzőhöz intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás

1.	Élve az Obtv. 20. § (1) bekezdésben biztosított jogommal ajánlom, hogy a közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996. (XII.17.) Korm. rendelet 16. §-a alapján ellenőrizni jogosult a  Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett jegyző teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.
2.	Az Obtv. 24. §-a, valamint a közigazgatási hivatalokról szóló Korm. rendelet 22. § (1) bekezdés d) pontja alapján kezdeményezem, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője fontolja meg a vizsgálattal érintett jegyző elleni fegyelmi eljárás megindításának kezdeményezését.

Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy ajánlásaimmal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéséről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn, illetve a 24. §-ban szabályozott 60 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. január 21.

Dr. Polt Péter