OBH 1728/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző:  Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

N. P.-né beadványában a   Szolnok,  ... u. 5. sz. alatti,  a tulajdonában álló ingatlanon fennálló  építési   tilalom törlésére, illetőleg korlátozási  kártalanítási megállapítására irányuló  kérelmét elutasító önkormányzati döntést sérelmezte.

Az érintett alkotmányos jog: 		Alkotmány 2. § /1/ bekezdés a jogbiztonsághoz fűződő 					jog.

Alkalmazott jogszabályok: 		1964. évi III. törvény (továbbiakban: Ét.)  az építésügyről

Az Ét. 13. § /3/ bekezdése értelmében (3) Ha a telekalakítási, illetőleg építési  tilalommal  terhelt -  a tilalom  elrendelése előtt felosztható, illetőleg beépíthető - ingatlant nem sajátítják ki, vagy a  tulajdonos nem kap csereingatlant, vagy pedig a tilalmat időközben nem szüntetik meg, három év eltelte után a tulajdonos részére - kérelmére - évenként korlátozási tilalmat kell fizetni.  Ez a fizetési kötelezettség a természeti kár megelőzésére és a tulajdonos érdekében elrendelt tilalom esetére vonatkozik.

(4)  A korlátozási kártalanítás évi mértéke a használat, illetőleg a hasznosítás lehetőségének  a korlátozásából eredő kár összegének arányos része, legfeljebb azonban az ingatlan mindenkori forgalmi értékének 5 %-a. Ezt a kártalanítást az ingatlan kisajátítása esetén a kisajátítási kártalanításba, csereingatlan adása esetén pedig annak értékébe be kell számítani.
	
Ét. 24. §.  Az építésügyi hatósági feladatokat - az Ét. 2 §-ának b.) pontjában foglalt műemlékvédelem kivételével - ha a törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző látja el.

- A helyi önkormányzatról szóló módosított 1990. évi LXV. törvény 

7. § (1)  Törvény vagy törvény felhatalmazása alapján   kormányrendelet kivételesen a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnökét,  államigazgatási hatósági hatáskörrel ruházhatja fel.  Törvény  vagy  kormányrendelet  államigazgatási feladatot, 
hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek, a főjegyzőnek és kivételesen a képviselő-
testület hivatala ügyintézőjének.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervnek feladat-és hatásköreiről 75 §-a, mely az 
Ét 6. §-át  a (3) - (6) bekezdéssel egészíti ki.

(4) bekezdés:  A rendezési tervek jóváhagyása, illetőleg - azok hiányában - a belterület határvonalainak  a megállapítása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.

1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) az államigazgatási eljárásról:  
5. § (1) bekezdése: Az államigazgatási szerv hatáskörét jogszabály állapítja meg, ebben meg kell határozni azt a szervet, amely az ügyben első fokon eljárt.

(5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetőjével, illetőleg a polgármesterrel, a főpolgármestette, a jegyzővel, a fővárosi jegyzővel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetőjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselőjével szemben merül fel, az ügy - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselő vagy hatóság jár el. 

(6) A közigazgatási szerv saját ügyének elintézésében nem vehet részt. Az eljáró szerv kijelölésére az (5) bekezdés irányadó.

(7) Az államigazgatási ügyben eljáró testület tagjával és vezetőjével szemben a kizárás szabályai megfelelően alkalmazni kell.

A megállapított tényállás:

N. P.-né 1973-ban vette meg a Szolnok 1605 telekkönyvi betétben felvett ...hrsz.-ú ingatlan 1/2 részét.
A VÁTI által készített 4611/8O törzsszámon készített Szolnok, Városközpont és Tiszaparti városrész RRT szabályozási tervlapja a kérdéses ingatlanra útkialakítást javasol.
A Szolnok Város Tanács 1987. évi 3. sz. rendelete intézményterületbe sorolta az ingatlant. A fentiekben leírt, építési tilalomnak tekinthető korlátozás az ingatlan-nyilvántartásba nem lett bejegyeztetve.
A 37/1992 (X.2O.) KR. sz. rendelettel jóváhagyott ÁRT az ingatlanra építési tilalmat irányzott
elő.

Az építési tilalmat Szolnok Megyei jogú Város Polgármestere a III.8O58/2/1994. sz. határozatával rendelte el, az ellene benyújtott fellebbezést a Városi Közgyűlés 165/1994. (VIII.3O.) sz. határozata utasította el.

Panaszos korlátozási kártalanítás  iránti  kérelmet  nyújtott be az Ét. 13. §-a alapján, melyet a 7-305/1995 (XII.21.) sz. közgyűlési határozattal helybenhagyott a III.1512-3/1995. sz polgármesteri határozat utasított el.

A vizsgálat megállapításai:

1.) Az építési tilalmat elrendelő III-8058/2/1994. sz. és az azt helybenhagyó 165/1994. (VIII.30.) sz. közgyűlési határozat törvénysértő, mivel hatáskör hiányában hozta meg döntését mind a polgármester, mind a képviselő-testület.

A helyi önkormányzatokról szóló módosított 1990. évi LXV. törvény  7. § /1/ bekezdés értelmében a polgármestert törvény, vagy törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet kivételesen ruházhatja fel hatósági jogkörrel.

Az 1994. évi III. törvény végrehajtására kiadott módosított 30/1964. (XII.2.) Kormány-rendelet 15. § /1/ bekezdése alapján az első fokú építésügyi hatósági feladatokat a -  mű- emlékvédelem kivételével - a települési önkormányzatoknál a jegyző látja el.

Az Ét. 13. §-a és más törvény vagy kormányrendelet nem rendelkezik arról, hogy az építési tilalom elrendelése a  polgármester  hatósági  jogkörébe  tartozna, illetőleg  ezen témában a képviselő-testületnek  hatósági jogköre lenne. Így az Áe. 6. § /2/ bekezdésében foglaltakat sértette mind az első, mind a másodfokú  határozat. Törvénysértő  a másodfokú  határozat azért is, mert nem biztosította az ügyfél részére a bírósági felülvizsgálat lehetőségét.

2.) A polgármester N. P.-né korlátozási kártalanítás megállapítása iránti kérelmét a III-1512-3/1995 (XII.21.) sz., az ellene benyújtott fellebbezést a Szolnok  Megyei jogú Város Közgyűlése a 2-305/1995. sz. közgyűlési határozattal utasította el. 

A határozat meghozatalára szintén a fentebb kifejtettek alapján hatáskör hiányában került sor.

Ugyanakkor a korlátozási kártalanítás kérdésében saját ügyében (önkormányzat a fizetésre kötelezett ) járt el a polgármester, ezzel megsértette az Áe. 19. § (1) bekezdésében foglaltakat.

Ajánlások:

A képviselő-testület 165/1994. sz., az építési tilalmat elrendelő  jogerős, a korlátozási kártalanítás megállapítására irányuló határozata visszavonására az Áe. 61.  § (3) és (4) bekezdései alapján nem kerülhet sor. Az idézett jogszabályhely szerint  a határozat módosítására vagy visszavonására az államigazgatási szerv csak egy ízben, a határozat közlésétől számított egy éven belül jogosult. Az (5) bekezdés pedig kimondja, hogy   "A  határozatot  nem  lehet módosítani vagy visszavonni, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat sértene."
A határozatról pedig a Szolnoki Földhivatal az értesítettek között szerepel, s így az építési tilalom bejegyzésre kerülhet.

Figyelemmel arra, hogy a  másodfokú  határozat  nem tartalmazta  a   bírói felülvizsgálat igénybevételének lehetőségére való figyelemfelhívást. Ezért  az állampolgári jogok ország- gyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdés alapján kezdeményezem, hogy a képviselő testület hívja fel a figyelmet arra, hogy határozat ellen bírói út igénybe vehető. Ezzel a felhívással egészítse ki határozatát.

Kezdeményezem továbbá a képviselő-testületnek a  7-305/1995  (XII.21.)  sz. közgyűlési határozata   saját   hatáskörben   történő  visszavonását és a III-1512-3/1995. sz. határozat megsemmisítését, valamint  N. P.-nénak a korlátozási kártalanítás megállapítására i
irányuló

Felkérem a képviselő-testületet, hogy a kézhezvételtől számított 30 napon belül tájékoztasson
a kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedéséről

Budapest, 1996. június 22.

 Dr.  Gönczöl Katalin