OBH 1524/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos - az Országgyűlési Biztos Hivatalában rögzített panaszbeadványában - előadta, hogy a dömsödi földkiadó Bizottság a dömsödi 0397/3 hrsz alatti 6000 m2 területű, részben szántó, részben szőlő művelési ágú földterületet - a terület kárpótlási földalapba való átsorolásával panaszos leányának Molnár Katalinnak ígérte. 
A jelzett területnek azonban csak egy részét sorolták a kárpótlási földalapba. A föld szőlőművelési ágú, kb. 600 négyszögölt kitevő területét azonban a földkiadás során részarány tulajdonként Madarász Imrének adták át. Panaszos ezt sérelmesnek tartja. Mivel a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el és megkerestem a dömsödi földkiadó bizottságot, illetve a FM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalát. 

Megállapított tényállás

Az iratokból megállapítható, hogy panaszos a törvényes határidőben beadta földkiadási kérelmét, azonban földkiadási sorrendben vele azonos jogosultsággal rendelkező Madarász Imrének adták ki a földet.  A földkiadó bizottság 1994. szeptember 5-én készült jegyzőkönyvben a Bizottság rögzítette, hogy a 0397/4. hsz-u /szőlő/ területre Molnár Katalin és Madarász Imre nyújtottak be kérelmet. " A két kérelmező között a bizottság egyezséget nem tudott létrehozni." 
A bizottsági ülésen jelenlévő FM Hivatal képviselője - a bizottság kérésére - tájékozatta a bizottságot, hogy amiben egyezség nem jön létre, úgy sorsolást kell tartani a törvény előírásai szerint. Továbbá felhívta a bizottság figyelmét arra is, hogy a döntést határozatban kell közölni az érdekeltekkel, s ebben a jogorvoslati joguk gyakorlásának lehetőségére is figyelmeztetni kell őket. 
	
A bizottság az említett földkiadást tárgyaló 1994. szeptember 8-án tartott ülésének jegyzőkönyvében olvashatjuk: " a földkiadó bizottság elnöke Sáfrán József közli, hogy ... " ha nem tudnak megegyezni, úgy sorsolásra kerül sor." A bizottság ülésén mind Madarász Imre, mind - leánya képviseletében - Kozák Józsefné is jelen volt. A bizottság jegyzőkönyvében rögzítették, hogy "Mindkét fél közölte, hogy a sorsolással való döntést elutasítják." 
A jegyzőkönyvben szerepel, hogy a bizottság elnöke "felkéri a feleket, hogy próbáljanak megegyezni a mezei leltár átvállalásában. Amennyiben a sorsolás folyamán valamelyik fél  a mezei leltárt nem vállalja át, úgy az a személy kizárja magát." A bizottság 15 perc időt adott a megegyezésre. A két igénylő közt egyezség nem jött létre. A jegyzőkönyv szövegében szerepel: " Igy a sorsolás megtartásának nincs jogi alapja." 

Az FM Hivatal vezetőjének 1996. január 12-én kelt és a Földkiadó bizottság elnökéhez küldött levele rögzíti, hogy a bizottság, az ülését követően határozatot nem közölt az érdekelt részarány  tulajdonosokkal. Az FM Hivatal azt is közölte a Földkiadó bizottsággal, hogy döntésénél figyelmen kívül hagyta az 1957. évi IV. törvény 26. §-nak 42-47 §-nak, 62 §-nak, továbbá az 1993.  évi II. törvény 4. §-ának (2) bekezdését, 11. §-ának (1) (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket, továbbá az 1995. évi XLVIII. törvény 45. § (3) bekezdésében írtakat. 
Megmagyarázta a bizottságnak, hogy az ugyanolyan jogosultsággal rendelkezők földkiadási kérelmét egyezség hiányában sorsolással kell eldönteni. A bizottságnak ingatlan nyilvántartásba való bejegyzésre alkalmas határozatot kellett volna hoznia, ezt közölnie kellett volna az érdekeltekkel, a jogorvoslatra való tájékoztatás mellett, s arról is tájékoztatta a bizottságot,  hogy az ülésről felvett jegyzőkönyvből hiányzik annak rögzítése, hogy a bizottság döntését milyen szavazati aránnyal hozta meg. Ezért felkérte a bizottságot - mert a bizottságnak nem felügyeleti szerve - hogy a kérelmet az említett jogszabályok betartásával bírálja el és határozatát közölje az érdekeltekkel.

Az FM hivatal tájékoztatása szerint a bizottság ülésén született döntésről 1995-ben határozatot nem közöltek. A Hivatal felhívására a bizottság által 1996. II. 19-i dátummal kiadott határozatot - Molnár Katalin fellebbezésére az FM hivatal megsemmisítette, új eljárásra kötelezés mellett. A bizottság 1996. május 6-án lefolytatta az új eljárást, azonban ugyanazt  a megsemmisítettel azonos tartalmú határozatot adta ki. A hivatal az ismételt törvénysértést tapasztalva kezdeményezte a jegyzőnél a részarány tulajdonosok közgyűlésének összehívását. Ez megtörtént. 
A Földkiadó bizottság elnöke 1996. december 30-án közölte az érdekeltekkel, hogy az új eljárást ismét lefolytatták és az újabb határozatban is Madarász Imrét jelölték meg jogosultnak.

Az FM Hivatal megállapította, hogy az 194-2/1996. számú határozat megismétlését  nem közölték a panaszossal, így nem biztosították számára a jogorvoslati lehetőséget.
Az FM Hivatal - a földkiadó bizottság jogutódjaként - a bizottság mulasztását pótolva 1997. július 4. napján panaszossal közölte a 194-2/1996. sz. határozatot. 

Jogszabályi háttér

1957. évi IV törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól.

26.§ (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendők, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. 
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. 
(3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a  bizonyítékokat egenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
a/ az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét /székhelyét/, az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b/ a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, 
c/ az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat: az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait: az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta.

45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlévő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.
(4) A határozatot meg kell küldeni vagy arról tájékoztatást kell adni a jogszabályban meghatározott szervnek /személynek/, valamint az ügyben eljárt szakhatóságnak.

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

1993. évi II. törvény a földrendező és a földkiadó bizottságokról.

4. § (1) A földkiadó bizottság üléseit az elnök, vagy akadályoztatása esetén a bizottság által erre kijelölt tag vezeti. Az ülésen az érintett termőföldet használó szövetkezet képviselője  tanácskozási és javaslattételi joggal vesz részt.
(2) A földkiadó bizottság a tagok legalább felének jelenléte esetén határozatképes. Határozatait - ha e törvény másként nem rendelkezik - egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök /az ülés vezetőjének/ szavazat dönt. A bizottság tagja a saját vagy hozzátartozója
/Ptk. 685. § b/ pont/ ügyében nem járhat el. A bizottság ügyrendjét egyebekben maga állapítja meg, működési feltételeit az érintett önkormányzatok biztosítják az állami költségvetés terhére.

4/A. § (1) Ha az illetékes megyei /fővárosi/ földművelésügyi hivatal /a továbbiakban: FM hivatal/ tudomására jut, hogy a földkiadó bizottság feladatai ellátását a törvényben meghatározott határidőben nem kezdi meg, vagy nem e törvény rendelkezései szerint jár el, illetőleg bármely más okból nem működik, haladéktalanul a részarány-földtulajdonosok közgyűlésének összehívását kezdeményezi az önkormányzat jegyzőjénél.

6. §. (1) A földkiadó bizottság az 5. §. (1) bekezdése szerinti határidő elteltét követően a földkiadási kérelmeket az igényelt föld fekvését figyelembe véve településenként csoportosítja és meghatározza a teljesítési sorrendet. 
(3) A földkiadó bizottság az illetékességi területén a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített külterületi földrészletekből a következő sorrendben /teljesítési sorrend/ elsősorban annak a részarány-földtulajdonosnak földkiadási kérelmét teljesíti, akinek a kérelmében megjelölt településen.

d/ a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény / a továbbiakban: Ámt./ alapján keletkezett részarány-földtulajdona.
(4) Ha a földkiadási kérelmek teljesítésére a részarány-földtulajdonok kielégítésére elkülönített földek az adott településen - a településen belül a belterületen, illetőleg a külterületen - a földkiadási igények nagy száma miatt nem elegendők, a földkiadó bizottság az érintett részarány-földtulajdonosok részvételével egyezség létrehozását kísérli meg annak eldöntése céljából, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők az adott helyen. Ha nem jön létre egyezség, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg, hogy a teljesítési sorrend szempontjából azonos csoportba tartozó kérelmek közül melyek teljesíthetők. A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni.

9/B. § (1) Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a/ pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban lévő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.
(3) A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik.

11. § (1) A földkiadó bizottságnak
a/ a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld, a tanya körüli föld kijelölésére és a tulajdonos birtokba helyezésére; 

b/ a részarány-földtulajdon helyének meghatározására;

c/ a földterület tulajdonba adására és az értéknövekedést eredményező beruházási költség megállapítására;

d/ a részarány-földtulajdonosok AK értékének arányos módosítására vonatkozó határozata az Áe. 42. § (1) bekezdésében meghatározott érdemi határozatnak minősül.

(3) A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani.

(4) A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja.

11/A. § Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el.

A vizsgálat megállapításai

A földkiadó bizottság a jogszabályok rendelkezéseit figyelmen kívül hagyva sorsolás nélkül hozta meg döntését, és az erről szóló határozatot nem közölte panaszossal, ezzel panaszos jogorvoslati lehetőségét korlátozta.  Ezáltal a bizottság alkotmányos visszásságot idézett elő, megsértette az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében foglalt, a panaszost megillető jogorvoslathoz való jogát, mert panaszos csak a részére kézbesített határozat ellen élhet fellebbezési jogával.

Az FM hivatal észlelve a Földkiadó bizottság  által előidézett alkotmányos visszásságot, panaszos részére a ki nem közölt határozatot 1997. július 4. napján postázta. Ezt követően panaszos már a határozat ellen fellebbezéssel élhet. Mivel intézkedésével az FM hivatal a Földkiadó bizottság mulasztását pótolta azáltal, hogy panaszos jogorvoslathoz való jogának gyakorlását lehetővé tette a vizsgálatom befejezésének időpontjáig, ezért ajánlást nem teszek. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a FM Fővárosi és Pest Megyei Hivatalát tájékoztattam.

Budapest, 1997. augusztus 5.

Gönczöl Katalin