OBH 1337/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben vízműérdekeltségi hozzájárulással kapcsolatos ügyében Mezőtúr Város Polgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztályának eljárását sérelmezte. 

Az ügyben a Magyar Köztársaság Alkotmányában deklarált jogállamiság elvének érintettsége miatt vizsgálatot indítottam, és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18.§ (2) bekezdése alapján megkerestem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal hivatalvezetőjét és felvilágosítást kértem az ügy előéletéről.

A megállapított tényállás:

A Közigazgatási Hivatal hivatalvezetője által adott tájékoztatás és a rendelkezésünkre bocsátott iratok szerint a Hivatal jogelődjéhez azaz a Köztársasági Megbízott Terület Hivatalához a panaszos beadvánnyal fordult, amelyben kérte elengedni a Mezőtúr Város Polgármesteri Hivatalának 5980/1994. számú fizetési értesítésében szereplő 18.000.- Ft összegű érdekeltségi hozzájárulás megfizetési kötelezettségét.

A beadványában foglaltak kivizsgálása után megállapították, hogy a vízműérdekeltségi hozzájárulás megfizetésének közlése nem az érvényben lévő szabályoknak megfelelően történt, ugyanis azt nem a vízműtársulat elnöke közölte, továbbá jogorvoslati lehetőséget nem biztosítottak ellene. / Amennyiben az érdekeltségi hozzájárulás megállapítása, az akkor hatályban lévő 1997. évi 28. tvr. előírásai szerint történt volna meg, annak elengedésére, mérséklésére csak a társulat intézőbizottságának lett volna jogköre, illetve lehetősége. /    

A Hivatal az ügy részletes vizsgálata után megállapításait közölte a panaszossal, ugyanakkor tájékoztatták, hogy kérelmének megfelelően a vízműérdekeltségi hozzájárulás elengedésére nincs lehetőségük. Ezzel egyidőben megkeresték Mezőtúr Város Jegyzőjét az eljárási jogszabálysértés tényének közlésével, a megfelelő intézkedések megtétele végett, amiről a panaszos is tájékoztatást kapott.
A megfelelő intézkedések alatt a jegyzőnek írott levélben a Hivatal kérte, hogy mivel nem volt helytálló a vízműérdekeltségi hozzájárulás kivetése, ezért azt vizsgálja felül, valamint jogalap nélkülivé minősítés után törölje.

A Közigazgatási Hivatalhoz ezt követően sem megkeresés, sem tájékoztatás nem érkezett, amely arra utalt volna, hogy Bíró Antal ügyét az I. fokon eljáró hatóság nem megfelelően intézte.

A panaszos beadványához csatolta azt a 1996. augusztus 1-én kelt fizetési felszólítást amelyet a Polgármesteri Hivatal a vízműérdekeltségi hozzájárulás késedelmi kamattal növelt összegének megfizetésére kötelezi. Ezzel szemben amikor a Közigazgatási Hivatal megkeresésünket követően bekérte az ügy előzményiratait, a jegyző válaszában azt írta, hogy a Hivatal 1994. októberi levele alapján a pénzügyi osztály felé intézkedett a hozzájárulás törlésére és a panaszossal szemben folyó hatósági eljárás megszüntetése érdekében. 

A Közigazgatási Hivatal, mivel a felterjesztett iratok között nem volt fellelhető nyoma a jegyző által előadott intézkedéseknek, újból megkereste az I. fokú hatóságot. Ekkor közölte a jegyző, hogy az intézkedés csak az 1997. március 11-én kelt, 2077-2/1997. számú határozatban történt meg.
 
Sajnálatos módon a határozat rendelkező részének tartalma az ügy előzményeinek ismeretében a Közigazgatási Hivatal részéről nem volt elfogadható, ezért a hivatalvezető a határozat visszavonásáról és új a problémát teljes mértékben orvosló határozat kiadásáról rendelkezett.

Az ezt követően, ebben a szellemben született határozat a vízműérdekeltségi hozzájárulást törölte, a "hibás kivetés" indokával.

Jogszabályi háttér:

1977. évi 28. törvényerejű rendelet a vízgazdálkodási társulásokról
	3. § (1) A társulatot a vízgazdálkodási egységet alkotó területen a helyi közcélú
	vízgazdálkodási feladat megvalósításában érdekelt jogi személyek és állampolgárok
	többsége önkéntesen hozza létre.
	(5) Az érdekelt a társulat közcélú feladatainak megvalósításához érdekeltsége
	arányában köteles hozzájárulni (érdekeltségi hozzájárulás).

A tvr. végrehajtására kiadott 41/1977. (XI. 3.) MT rendelet

	6. § (1) A már működő társulat esetén keletkező új érdekeltségi jogviszonyból eredő
	fizetési kötelezettség – a jogutódlás esetét kivéve – az érdekeltségi hozzájárulás
	közlésének időpontjával kezdődik. A közlés ellen – a 9. §-ban meghatározottak szerint
	– jogorvoslatnak van helye.
	9. § (1) A társulat elnöke közli az egyes érdekeltekkel az őket terhelő fizetési
	kötelezettség jogalapját (érdekeltségük tényét), az annak alapján fizetendő érdekeltségi
	hozzájárulás összegét, a teljesítés módját és határidejét, továbbá a közlés ellen
	 igénybe vehető jogorvoslati lehetőségeket.
	(2) Az (1) bekezdés szerinti közlésben foglaltakkal szemben – a közlés kézhezvételétől
	számított 30 napon belül – a társulat tagja, illetőleg az egyéb érdekelt a társulat
	intézőbizottságához halasztó hatályú kifogást terjeszthet elő. A kifogásról az
	intézőbizottság az alapszabályban meghatározott eljárásban határoz.
	(3) A társulat tagja, illetőleg az egyéb érdekelt kérheti a bíróságtól az intézőbizottság
	által a (2) bekezdés szerint hozott olyan határozat felülvizsgálatát, amely e rendeletbe,
	más jogszabályba, illetőleg az alapszabályba ütközik, vagy jogos érdekét egyéb módon
	sérti.
	(4) A (3) bekezdés szerinti jog érvényesen nem zárható ki, és az e jogról való
	lemondás semmis.
	(5) A határozat felülvizsgálatára irányuló keresetet – jogvesztés terhe mellett – a
	határozat kézhezvételétől számított 30 nap alatt a társulat ellen kell megindítani. A
	kereset benyújtásának halasztó hatálya nincs, de a bíróság a határozat végrehajtását
	felfüggesztheti.
	(7) Ha az érdekeltségi hozzájárulás megfizetése az állampolgár érdekeltet szociális 
	vagy egyéb körülményei miatt súlyosan hátrányos helyzetnek tenné ki, a társulat
	intézőbizottsága a kivetett hozzájárulás összegét mérsékelheti, továbbá annak
	megfizetését meghatározott időre felfüggesztheti. Az érdekelt az intézőbizottság
	döntésének felülvizsgálatát a társulat taggyűlésétől kérheti a döntés közlésétől
	számított 30 napon belül.
	10. § (4) A jegyző az érdekeltségi hozzájárulást – a társulat kérésére – a behajtás
	költségeivel és a késedelmi kamat összegével növelve, adók módjára hajtja be, a
	beszedett összeget pedig a behajtási költségek levonása után a társulat számlájára
	utalja át.

A vizsgálat megállapításai:

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme  a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

Megállapítom, hogy Mezőtúr Város Polgármesteri Hivatal jegyzője olyan kötelezettség behajtására tett intézkedéseket amelyet jogszabály ellenesen közöltek a panaszossal, mely kizárta a jogorvoslati lehetőség igénybevételét. A Köztársasági Megbízott Hivatala a panaszos jelzése miatt megvizsgálta az eljárást és 1994. októberében felhívta a jegyző figyelémét a jogsértésre, ennek ellenére a követelést nem törölték. Ezzel a jegyző az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

Az Alkotmány 57.§ (5) kimondja: " A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogait, vagy jogos érdekeit sérti.
Azzal, hogy az önkormányzat nem vette figyelembe, hogy a panaszost megfosztották jogorvoslathoz való alkotmányos jogától önmagában is alkotmányos visszásság keletkezett.   

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a kövatkező ajánlásokkal élek

1.	Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal hivatalvezetőjének ajánlást
	teszek, hogy

		a) a jövőben ellenőrizze törvényességi felügyeleti jogkörében hozott
		intézkedéseinek végrehajtását

		b) a konkrét ügyben tartson célvizsgálatot arra vonatkozóan, hogy az 1994-ben
		kelt felhívását követően miért nem történt meg a hozzájárulás törlése

		c) Az Obtv. 24. §-a, valamint a közigazgatási hivatalokról szóló Korm. rendelet
		22.§ (1) bekezdés d) pontja alapján ajánlom továbbá, hogy mérlegelje a
		vizsgálattal érintett jegyző elleni fegyelmi eljárás megindításának
		kezdeményezését.

2.	Mezőtúr Város Polgármesteri Hivatal jegyzője vizsgálja meg, hogy van-e további
	jogellenesen kivetett vízközműérdekeltségi hozzájárulásból eredő követelés a
	Polgármesteri Hivatalnál, és ezekkel kapcsolatban a Közigazgatási Hivatal  által
	állított követelmények szerint tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 1997. május 6.

Gönczöl Katalin