OBH 1238/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

A Bp. VI. kerületi ház lakói panasszal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve, hogy társasházukban három vendéglátó egység működik, melyből kettő vendéglátó egység hajnalig tart nyitva.
Panaszosok sérelmezték a biliárd terem zajos hanghatásait, az éjszakai pihenés lehetetlenné válását, valamint egyes lakások forgalmi értékének csökkenését, illetve az eladhatóság megnehezülését vagy lehetetlenné válását.

A vizsgálat az egészséges környezethez való jog sérelmének gyanúja miatt 1996. július 8-án megindult, az ügyben tájékozatást és iratanyagot kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

Az önkormányzat 1996. augusztus 27-én kelt válaszában közölte, hogy a kérdéses épületben lévő 3 üzlet megnyitását az üzletek működéséről szóló jogszabály alapján a hatóság tudomásul vette. A három üzlet közül egyik üzletre  panasz nem érkezett, egy másik  esetében  a szagelszívó berendezés felszerelésével a panasz megszűnt. A harmadik üzletnél azonban a panasz a mai napig fennáll, annak ellenére, hogy az önkormányzat építési hatósága már 1994. november 24-én kötelezte a biliárdszalon üzemeltetőjét, a TMT Bt-t, hogy végeztesse el redőnyszerkezet zajcsökkentésének megoldását, valamint előírta az étterem, a  biliárd szalon és védendő I.emeleti lakás közötti épületszerkezetek zajszigetelését.
A határozatot  közigazgatási hivatal helybenhagyta. Ezt követte a határozat bírósági felülvizsgálata, melynek eredményeként, mind első, mind másodfokon a közigazgatási határozatokat a bírósági döntés megerősítette.

Ismételt megkereséssel fordultam az önkormányzathoz, információt kértem a vendéglátó egység ügyében a hangszigetelési munkák végrehajtásáról, valamint arra kértem választ, hogy a 22 órai nyitvatartás korlátozása tárgyában hozott határozat kiadása milyen eredménnyel zárult.

Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a biliárdszalon vendéglátó üzlet 22 óra utáni éjszakai nyitvatartását 1996. szeptember 5-én tiltotta meg a polgármesteri hivatal. Az üzemeltető Bt. képviselője a határozat ellen fellebbezéssel élt. A fellebbezés 1996. október 4-én érkezett, annak másodfokú eredményéről 1997. június 24-én (válasz kelte) még nincs információjuk.
Miután a hangszigetelés tárgyában hozott másod fokú bírósági határozat 1997. március 21-én megérkezett a polgármesteri hivatalhoz, az építési iroda felszólító levelet küldött a kötelezettnek, hogy a  már jogerős határozatban előírtaknak megfelelően az elvégzett munkákról kontroll zajszakértői véleményt nyújtson be.
A Bt. által megküldött szakvéleményt az építési iroda nem fogadta  el, mert nem az előírásokra vonatkozott.
Ismételten felszólították  a Bt-t, hogy a szükséges szakvéleményt 1997. június 15-ig nyújtsa be, mely az elvégzett hangszigetelési munkák eredményességét bizonyítja. Ellenkező esetben a végrehajtás érdekében fognak intézkedni.
A Bt. a megjelölt határidőre kötelezettségének nem tett eleget, így a bírságolást megkezdték. Első ízben 1997. június 24-én 10 ezer forint kiszabására került sor. Telefonon történt érdeklődésemre  azt a tájékoztatást kaptam, hogy az első bírság kiszabása óta, több ízben éltek ezzel a végrehajtási lehetőséggel, a  jogszabálymódosítást követően több tízezer forint a kiszabott bírság. Annak eredményességéről, tehát az összeg befizetéséről azonban az építési irodának nincs tudomása.

1964. évi III. törvény az építésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII. 2.) Korm. rendelettel
Az építésügyi hatósági kötelezés szabályai
Ét. 37. § Az építésügyi hatóság elrendelheti:
a) az építési munka végzése során a kivitelezés megszüntetését és az eredeti állapot helyreállítását, az építési engedélynek megfelelő munkaműveletek elvégzését, a műszaki követelményeknek meg nem felelő anyagok vagy szerkezetek kicserélését, illetőleg az építmény részleges vagy teljes átalakítását, lebontását és újraépítését, ha a kivitelezés építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon, illetőleg az állékonyságot, az egészséget, az élet- vagy közbiztonságot veszélyeztető módon történik;
b) a hibák, hiányosságok megszüntetését, ha az építményt a rendeltetésszerű használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy az építési munka végzése következtében idegen ingatlanban kár keletkezett;
Ét. 39. § (1) Az építési munkával kapcsolatban vagy annak következtében szükségessé vált munkálatok elvégzésére, továbbá az építmény jókarbantartására, felülvizsgálatára, felújítására, helyreállítására, átalakítására vagy lebontására, műemlék hatásának zavartalan érvényesülése érdekében elrendelt munkálatok elvégzésére a telek bekerítésére, illetőleg a kertészeti munkák elvégzésére – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az ingatlan tulajdonosát (kezelőjét, használóját) kell kötelezni.
Ét. 40. § Az építésügyi hatóság által elrendelt munkálatok költségei – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a kötelezettet terhelik.
Vhr. 19/A. § (1) Az építésügyi hatóság által elrendelt munkálatok elvégzésének a kötelezettsége akkor is változatlanul a kötelezettet terheli, ha az ingatlant a tulajdonosa (kezelője) másra átruházza.
(2) Ha az építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon megépített építmény az ingatlan tulajdonosa (kezelője) az építésügyi hatóságnak az Étv. 38. §-ában előírt intézkedése előtt másra átruházta, a szabálytalan állapot megszüntetése érdekében szükséges munkálatok elvégzésére változatlanul az építtetőt kell kötelezni.
(3) Az építésügyi hatóság azt, aki az elrendelt munkálatok elvégzését akadályozza, a munkálatok tűrésére kötelezheti.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről

8. § (1) Ha ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.

17. § (1) Vendéglátó üzletben rendezett műsoros előadást – külön jogszabály szerint – be kell jelenteni a jegyzőnek.
(2) A vendéglátó üzletben szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték stb.) folytatható, továbbá külön jogszabály szerint játékautomata-teremben szórakoztató játékautomata üzemeltethető, valamint II. kategóriájú játékteremnek minősülő vendéglátó üzletben pénznyerő-automata működtethető.
(5) A jegyző a szórakoztató játékok folytatását, illetve a játék- és pénznyerő-automata üzemeltetését megtiltja, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.

1.számú melléklet, az üzletkörök
II. Vendéglátóipari üzlet
1. Melegkonyhás vendéglátóipari üzletek (TEÁOR 5521)
Meleg-hideg ételek, cukrászati készítmények, édesipari termékek, szeszes és szeszmentes italok. Az ételeket a helyszínen készítik, főzik vagy sütik. (Étterem, vendéglő, csárda, gyorsétkezőhely, étkezde-kifőzde, söröző, kávéház stb.)

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

57. § 
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy az évek óta fennálló zajártalom, a biliárd terem hangos működése, a redőnyszerkezet zajhatása az Alkotmányban garantált, az egészséges környezethez való jogot sérti. Az el nem végzett hangszigetelés a biliárd terem felett lakó életkörülményeit nagyban megnehezíti, panasza hosszú évek óta nem rendeződik.
A zajpanasz  megszüntetése érdekében az első fokú hatóság 1994. november 24-én hozott kötelezést kimondó határozatot, melyet 1995. március 27-én kelt határozatával a közigazgatási hivatal helybenhagyott, kimondva, hogy az ügyben született szakvélemény helyesen és szabályosan alkalmazza az adott helyiségre vonatkozó szabvány mellékletében  megadott értéket, majd a bírósági felülvizsgálat során eljáró bíróságok is kimondták a redőnyszerkezet zajcsökkentését, valamint az étterem, illetve biliárd szalon és a védendő lakás közötti épületszerkezetek hanggátlásának megfelelő mértékű javítását.
Megállapítható az is, hogy az építési hatóság a jogerős másodfokú bírósági döntés megérkezését követően megkezdte határozatának végrehajtását azzal, hogy különböző összegű pénzbírságok kiszabása iránt intézkedett, ezen összegek tényleges behajtásáról azonban az építési iroda képviselője nem tudott beszámolni. Végső soron azzal, hogy a hatóság nem szerzett érvényt a jogerős határozatnak, az egészséges környezethez való joggal összefüggésben alkotmányos visszásság keletkezett.

A vizsgálat azt is megállapította, hogy Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala azzal, hogy a 2219/10/1996. számú, a vendéglátó üzlet 22 óra utáni éjszakai nyitvatartását megtiltó és a VI. kerületi Polgármesteri Hivatal által 1996.október 4-én felterjesztett ügyben 30 napon belül nem hozta meg a határozatot, megszegte a többször módosított, az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi. IV. törvény 15. § (1) bekezdésében megfogalmazott előírást. Az idézett törvény szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. Ennek elmulasztása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben foglalt jogbiztonság elvével összefüggésben alkotmányos visszáságot okoz.

Ajánlások

1. Felhívom Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjét, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ügyintézés során betartásra kerüljön a többször módosított 1957. évi IV.törvény 15. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés.

2. Felhívom Budapest Főváros Terézváros Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy a 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése alapján  vizsgálja meg az üzlet ideiglenes bezáratásának lehetőségét, tekintettel arra, hogy az üzemeltető az építési hatóság jogszabályon alapuló előírásainak nem tesz eleget annak ellenére, hogy mind közigazgatási, mind bírósági úton a hangszigetelést kimondó kötelezést döntésükkel helybenhagyták, az alaphatározat jogerős és végrehajtható.

3. Felhívom az Önkormányzat Jegyzőjét, hogy az üzlet ideiglenes bezárásán túl is tegyen meg minden intézkedést a jogerős alaphatározatának eredményes végrehajtása érdekében.

4. Az Önkormányzat Jegyzője adjon számot arról, hogy az építési hatóság hány ízben és milyen összegben szabott ki végrehajtást elrendelő pénzbírságot és ezen összeg behajtása érdekében milyen intézkedést tett, valamint, hogy a kiszabott végrehajtási összegből mikor és mekkora  összeg folyt be a megjelölt számlára.

Kérem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Vezetőjét, valamint Budapest Főváros Terézváros Önkormányzatának Jegyzőjét, hogy álláspontjáról, illetve intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. október 15.

								Dr. Polt Péter