OBH 1174/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Kántor Ferenc 

Az eljárás megindítása:

J. E. balmazújvárosi lakos, panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy szovjet hadifogságban, valamint munkaszolgálatban töltött ideje után kért kárpótlást, viszont munkaszolgálatban töltött idejének csak egy része után kapott kárpótlást.
Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján alkotmány visszásság fennállására lehetett következtetni, az ügy tisztázása érdekében vizsgálatot rendeltem el. 1996. augusztus 8-án megkerestem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal (OKKH) elnökét, kértem a panasz kivizsgálását, s azt, hogy ennek eredményéről az Országgyűlési Biztos Hivatalát tájékoztassa.

Megállapított tényállás:

Az OKKH elnökének tájékoztatása szerint panaszos 1992. augusztus 11-én benyújtott kárpótlás megállapítása iránti kérelmében a következő sérelmeket tüntette fel:

•	Hasonló alakulat kötelékében teljesített munkaszolgálat:
		1940. XII.1-től, 1941. X. 18-ig, összesen 322 nap, Szolnok
		1942. X. 23-tól, 1944 II. 28-ig, összesen 493 nap, Püspökladány, Gyoma, Don-			Kanyar

•	Szovjet hadifogság:
		1944. III. 1-től, 1947. II. 18-ig, összesen 1095 nap, Kafán.

Az OKKH panaszos részére 1993-ban részben helyt adó határozatot hozott, melyben elszámolásra került:

•	Szovjet hadifogság: 1945. VIII. 1. -  1947. II. 18. közötti időszak,
•	Munkaszolgálat: 1942. X. 23 - 1943. III. 30. közötti időszak.

Az 1940. XII. 1-től 1941. X. 18. közötti munkaszolgálat elszámolását el kellett utasítani, mivel az igénylő kérelmét bizonyítani nem tudta. 

Panaszos munkaszolgálatára vonatkozóan megjelölt időtartamból OKKH csak a közvetlen harcoló alakulat kötelékében teljesített munkaszolgálatnak minősülő időre állapított meg kárpótlást. A panaszos által teljesített munkaszolgálat azon részére - melyet nem közvetlenül harcoló alakulat kötelékében teljesített - kárpótlási hivatal nem állapított meg kárpótlást az 1992. évi XXXII. törvény - panaszos kérelmének elbírálása idején - hatályos rendelkezések szerint.

Az OKKH elnökének tájékoztatása szerint panaszos 1993. szeptember 16-ai nyilatkozatában a határozatban foglaltakkal egyetértett, a keresetindítási jogáról lemondott, a határozat jogerőre emelkedett.

Panaszos az 1/1995. (II. 8.) AB. sz. határozat megjelenését követően fordult az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosához, kérte segítségét abban, hogy részére a nem közvetlenül harcoló alakulat kötelékében teljesített munkaszolgálata idejére is kerüljön sor kárpótlás megállapítására.

Jogszabályi háttér:

1949. évi XX. törvény

"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

1992. évi XXXII. törvény

"3. § (1) A 6–8. §-ban meghatározott kárpótlás jár a személyes szabadságot súlyosan, 30 napot meghaladóan korlátozó következő sérelmekért:
a) ...
b) ...
c) munkaszolgálat;
d) ... "

1/1995. (II. 8.) AB határozat

"1. ....
 2. ....

3. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló, módosított 1992. évi XXXII. törvény 3. § (1) bekezdés c) pontjának "közvetlenül a harcoló alakulat kötelékében teljesített" szövegrésze, 3. § (1) bekezdés d) és e) pontja, továbbá 9. § e) és f) pontja alkotmányellenes, ezért e rendelkezéseket megsemmisíti.

A törvény 3. § (1) bekezdés c) pontja a következő szöveggel marad hatályban:
[3. § (1) A 6–8. §-ban meghatározott kárpótlás jár a személyes szabadságot súlyosan, 30 napot meghaladóan korlátozó következő sérelmekért:]
"c) munkaszolgálat;"

4. A törvény 3. § (1) bekezdés c) pontjának megsemmisített szövegrésze visszamenőlegesen, 1992. július 2. – a törvény hatálybalépésének – napjával, a további megsemmisített rendelkezések pedig azon a napon vesztik hatályukat, amikor hatályba lép az e rendelkezéseket is újraalkotó külön, vagy a határozat 5. pontja szerinti törvény.

5. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az Országgyűlés elmulasztotta a diszkrimináció elkerülése érdekében vállalt, a törvény 20. § (3) bekezdésében meghatározott jogalkotói feladatát. Ezért felhívja az Országgyűlést, hogy e határozat 2. pontjában foglalt alkotmányos követelmények figyelembevételével a törvény 20. § (2) bekezdése szerinti további kárpótlási törvényt 1995. szeptember 30-ig alkossa meg. Egyben – legkésőbb eddig az időpontig – teremtse meg azokat az eljárási feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a törvény 3. § (1) bekezdés c) pontja alkotmányellenes szövegrészének visszamenőleges hatályú megsemmisítése folytán keletkezett igények jogosultjai követeléseiket érvényesíthessék."

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos részére OKKH 1993-ban az 1992. évi XXXII. törvény akkor hatályos rendelkezései szerint állapította meg a kárpótlást a hadifogságban töltött idő, valamint a közvetlenül harcoló alakulat kötelékében teljesített munkaszolgálatban töltött idő figyelembevételével. Az ezt meghaladó munkaszolgálatban (nem közvetlen harcoló alakulat kötelékében) töltött időre vonatkozó igényt a Hivatal elutasította. A határozat bírósági felülvizsgálatát panaszos nem kérte, így a határozat jogerőre emelkedett.
Mivel  utóbb az Alkotmánybíróság 1/1995. (II. 8.) AB. sz. határozata az addig hatályos normaszöveg egy részét visszamenőleges hatállyal megsemmisítette (1992. évi XXXII. törvény   3. § (1)  c) pont)  1992. július 2-a, a törvény hatályba lépésének napjával, s elrendelte, hogy az Országgyűlés legkésőbb, 1995. szeptember 30-áig "teremtse meg azokat az eljárási feltételeket, melyek szükségesek ahhoz, hogy a törvény 3. § (1) bek. c) pontja alkotmányellenes szövegrészének visszamenőleges hatályú megsemmisítése folytán keletkezett igények jogosultjai követelésüket érvényesíthessék." Az Országgyűlés e kötelezettségének teljesítését elmulasztotta, s ezzel alkotmányos visszásságot idézett elő. 
Panaszos nem közvetlenül harcoló alakulat kötelékében teljesített munkaszolgálatért kárpótlásra jogosult. Az OKKH panaszos részére e jogcímen kárpótlást csak akkor lesz jogosult megállapítani, ha az Országgyűlés megteremti az ehhez szükséges eljárási feltételeket. 

Érintett alkotmányos jogok:

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." 
Az Alkotmány idézett rendelkezésének lényeges elemét jelentő jogbiztonság elvét sértett az Országgyűlés, mert a kérdést rendező jogszabály megalkotásának elmulasztásával gátolja panaszos kárpótlásra vonatkozó igénye érvényesítésének lehetőségét. 

Ajánlás:

Felkérem az Országgyűlés Alkotmány- és Igazságügyi Bizottságának elnökét, hogy az Alkotmánybíróság 1/1995. (II. 8.) sz. határozata 5. pontjának harmadik mondatában írt feltételek teljesítésének elmulasztása következtében előállt alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében, a jogi szabályozás céljából tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Jelentésem egy-egy példányának megküldésével az Országgyűlés elnökét, panaszost, illetve az OKKH elnökét tájékoztattam.
Jelentésemet a benne foglalt ajánlás megvalósítása és érdemi állásfoglalás céljából az 1993. évi LIX. törvény 25. §-ára hivatkozással az Országgyűlés Alkotmány- és Igazságügyi Bizottsága elnökének küldöm meg.

Budapest, 1996. december 3.

Gönczöl Katalin