OBH 1087/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

D. I. budapesti lakos nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a házassági bontópere során, a lakás elhagyására kötelezték, és a kiutalt lakás minőségét kifogásolta.

A vizsgálat megállapításai

A panaszost felhívtam a kérelmére vonatkozó iratok bemutatására, melynek ismételt beadványában sem tett eleget, ezért csak az álláspontomról tudtam tájékoztatni:
 
A házassági bontóper során a bíróság, a házastársak megállapodásának hiányában ítélettel dönt a lakáshasználat kérdésében is. Ha a házastársak utolsó közös lakása nem megosztható, úgy valamelyik felet a bíróság a lakás elhagyására kötelezheti, és 1993. december 31. előtt a cserelakás minőségéről is rendelkezve, a  tanácsot, illetve az önkormányzatot kötelezte a lakást elhagyó fél elhelyezésére. Amennyiben a lakás elhagyására kötelezett félnek biztosított lakás nem felel meg az ítéletben megadott szobaszámnak, és komfortfokozatnak, úgy az, a megfelelő lakás kiutalása iránt keresetet nyújthat be a bírósághoz. 1994 január 1-je után az önkormányzatok maguk határozzák meg rendeletben, hogy milyen minőségű lakást biztosítanak az önkormányzati lakásból kiköltözésre kötelezett volt házasfélnek.

A panaszból nem volt megállapítható, hogy milyen hatósági határozattal, intézkedéssel, vagy annak elmulasztásával sérültek az ügyfél állampolgári jogai, ezért ismételtem felhívtam a rendelkezésére álló iratok csatolására, melynek nem tett eleget. Valamint arra is felhívtam a figyelmét, hogy a házassági bontóperben hozott ítélet módosítását kizárólag az ítéletet hozó bíróságnál lehet kezdeményezni.

Budapest, 1996. október 14.

Gönczöl Katalin

OBH 1087/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának kiegészítő jelentése

Az eljárás megindulása:

D. I. budapesti lakos nyújtott be ismételt kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a házmesteri szolgálati lakás kiürítésére kötelezték, és a kiutalt cserelakás minőségét kifogásolta.

A vizsgálat megállapításai

A házassága fennállása alatt, felesége házmesteri munkaviszonyára tekintettel szolgálati lakásban laktak, melyet felesége a bontópert követően elhagyott, és panaszost rosszhiszemű jogcím nélkülinek minősítették. Panaszos részére az önkormányzat 1990-ben szükséglakást utalt ki, melyet elfogadott, de annak minőségét a korábbi bérleményénél alacsonyabb komfortfokozata miatt kifogásolt. 

A bíróság, a rosszhiszemű jogcím nélküli személyek esetén legfeljebb szükséglakásban történő elhelyezésre kötelezte a tanácsot, illetve az önkormányzatot. Amennyiben a lakás elhagyására kötelezett fél a felajánlott lakást nem találta felelőnek, úgy a megfelelő lakás kiutalása iránt keresetet nyújthatott be a bírósághoz. 

A panaszhoz csatolt iratokból megállapítottam, hogy a cserelakást, a felek között létrejött irásbeli megállapodás alapján utalták ki, abban a jogorvoslati jogáról lemondott. 

Tekintettel arra, hogy a közös megegyezéssel létrejött szerződés utólagos megtámadására csak a törvényben biztosított esetekben, (megtévesztés, kényszer, fenyegetés esetén) csak 1 éven belül, bíróság előtt van lehetőség, a hatásköröm hiányát állapítottam meg, és az eljárást megszüntettem.

Budapest, 1997. július 21.

Gönczöl Katalin