OBH 784/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában egy Megyei Kárrendezési Hivatal eljárását sérelmezte.
A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem a községi körjegyzőt, valamint a Megyei Kárrendezési Hivatal vezetőjét, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk alapján az alkotmányos visszásságot kizárni nem lehetett.
Megkeresésemben felvilágosítást kértem a Körjegyzőtől a panaszbeadvánnyal kapcsolatban. A Megyei Kárrendezési Hivatal vezetőjétől arról kértem tájékoztatást, hogy panaszos mely vagyontárgyak után kért kárpótlást és a Hivatal hogyan bírálta el ezeket az igényeket.

A megállapított tényállás

Panaszos 1991. november 20-án jelentette be kárpótlási igényét a Megyei Kárrendezési Hivatalnál. A Hivatal az 1993. augusztus 31-én kelt határozatában  részére 5.000 Ft. kárpótlást állapított meg.
A Megyei Kárrendezési Hivatal 1994. március 22-én hozott kiegészítő határozatában további 23.000 Ft. került megállapításra.
A 28.000 Ft. értékű kárpótlási jegyből 17.000 Ft. a panaszos tulajdonában volt 18,91 AK értékű 1.513 Ft. megváltási ár ellenében megváltott ingatlan után járt.
11.000 Ft. a panaszos édesapjának tulajdonában volt Botpalád település területén fekvő 1064 hrszú 6,78 AK értékű és az 1073-1074 hrszú 14,46 AK értékű ingatlan után, leszármazotti jogon (gyermek) illette meg. 
Panaszos az 1994. évi II.törvény alapján újabb kárpótlási igényt terjesztett elő. A Megyei Kárrendezési Hivatal 1995. február 21-én kelt határozatában a kérelmet elutasította, mert panaszos nem igazolta a tulajdonjogot, illetve annak elvételét és az ismételt hiánypótlási felhívásnak sem tett eleget. A határozat ellen benyújtott fellebbezését az Országos Kárrendezési És Kárpótlási Hivatal elutasította arra hivatkozással, hogy kérelméhez nem csatolta a tulajdoni sérelmet igazoló okiratot.

Az ügy jogszabályi háttere

A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény 12. § (2) bekezdése szerint a kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.
A 12. § (3) bekezdése kimondja, hogy amennyiben a kérelem benyújtására nem a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kerül sor, a kérelmet a hivatal megfelelő póthatáridő kitűzésével hiánypótlásra adja vissza. Amennyiben a jogosult a hiányt ismételt hiánypótlási felhívásra sem pótolja, a hivatal a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.
Az 1991. évi XXV. törvény 13. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy termőföld esetén a kár mértékét a termőföld kataszteri tiszta jövedelme alapján kell megállapítani úgy, hogy egy AK érték ezer forintnak felel meg.
Fenti törvény 14. §-a kimondja, hogy ha a volt tulajdonos a termőföldjéért bármilyen térítésben (például megváltási árban) részesült, úgy annak összegét a kárpótlás mértékéből le kell vonni.

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.
A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. "

A vizsgálat megállapításai

Panaszosnak az 1994. évi II. törvény alapján benyújtott kárpótlási kérelme hiányos volt, ezért a Kárrendezési Hivatal hiánypótlásra szólította fel, melynek nem tett eleget.
A Megyei Kárrendezési Hivatal eleget tett a jogszabályban előírt kötelezettségének azzal, hogy két alkalommal felszólította panaszost a hiányok pótlására.
Megállapítottam, hogy panaszos kárpótlási kérelmeinek elbírálása során a panaszolt hatóság eljárása nem eredményezett visszásságot az Alkotmány jogállamiságot deklaráló és a jogbiztonság követelményét magában foglaló pontjával kapcsolatban.

Budapest, 1997. január 24.

Gönczöl Katalin