OBH 715/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

M. I.-né délegyházi lakos azzal a panasszal fordult hozzám, hogy a tanyája körüli földet ismeretlen részarány-tulajdonosoknak juttatták. Panaszos a tanya körüli földből 6122 n. öl szántót és 429 n. öl erdőt igényelt a dunavarsányi Petőfi Tsz-től. A földet a Tsz bérletében hagyta, melyről megállapodás is született. Harmadik éve azonban nem kapja a földért járó bért, mivel részarány-tulajdonba adták ki. A kikért földnek csak a felét kapta a tanya körül, a közvetlen tanya előtti területet ismeretlen személy kapta. Kérte segítségemet a szóban forgó föld a tulajdonjogának rendezéséhez.

Érintett alkotmányos jogok:

1.  A jogállamiságból következően a jogbiztonsághoz való jog, mely alapján az ügyfél igényt tarthat arra, hogy földkiadási kérelmét a vonatkozó jogszabályok alapján bírálják el. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés)

2. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) 
E jog alapján a tulajdonos igényt tarthat arra, hogy a Tsz-be bevitt föld AK értékének megfelelő értékű földet igényeljen a földkiadó bizottságtól.

Alkalmazott jogszabályok:

1. A földrendező és földkiadó bizottságról szóló 1993. évi II. tv. 8. §-nak (1) bekezdése, mely szerint, ha a tanya tulajdonosa részarány földtulajdonos és egyidejűleg kárpótlásra is jogosult, kérelmére részarány földtulajdonát, illetőleg az őt megillető kárpótlási jegy 1000.-Ft/AK alapulvételével átszámított AK értéknek megfelelő mértékű kárpótlási földalapot is a tanyája körül kell kijelölni.

2. A (3) bekezdés szerint a földrendező és földkiadó bizottságok a tanya körüli földnek részarány földtulajdon fedezetéül szolgáló földalapba, illetőleg a kárpótlási földalapba történt kijelölést követően javaslatot tesznek a megyei és fővárosi kárpótlási hivatalnak a földkijelölési határozat megfelelő módosítására. Ennek során a részarány-tulajdon fedezetéül kijelölt földalapokat a kárpótlási földalap, illetőleg a kárpótlási földalapokat a részarány tulajdonosok fedezetéül kijelölt földalapok terhére növelni kell. Az (1)-(3) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is ha a részarány-földtulajdonos nem jogosult kárpótlásra. 

3. 12. § (4) bekezdés szerint a kialakítandó földrészletek megközelíthetősége érdekében kitűzött helyi közutak a települési önkormányzatok tulajdonába kerülnek, azokat a földhivatal önálló földrészletként jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba. A földrészletek megközelíthetőségére szolgáló közutak kialakításához szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülő részarány-földtulajdonokat kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Tekintettel arra, hogy 1996. december 31. napját követően a földkiadó bizottságok munkáját a megyei földművelésügyi hivatalok vették át, panaszos ügyében tájékoztatást kértem a Fővárosi és Pest-megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjétől. Tájékoztatása és a rendelkezésemre bocsátott okiratok alapján a következőket állapítottam meg:

M. I.-né részarány-tulajdonát képezte összesen 66.17 AK. A Földkiadó Bizottság kérésének megfelelően 34.36 AK értékű földterületet adott ki határozattal a 0137 hrsz.-ú földterületből. Panaszos tanyája a 0137/5 hrsz.-ú földterületen helyezkedik el. Az elküldött térképvázlaton jól látható, hogy a Földkiadó Bizottság panaszos részére tanyája körüli földeket adott ki. Ezek közül négy kivételével valamennyi határos a tanya udvarával. A többi pedig panaszos tanyájához vezető út túloldalán található. Panaszos azt sérelmezi, hogy a tanyával szintén határos 0137/12 hrsz.-ú ingatlant nem adták ki részére. Ez az ingatlan azonban nem tartozott sem a kárpótlási, sem a részarány-tulajdon fedezetéül szolgáló földalapba. A csatolt tulajdoni lap másolat alapján megállapítható, hogy az ingatlant tulajdonosai B. P. és B.  É. 1987-ben földcsere jogcímén szerezték. Ezt a földet tehát, mivel magánszemély tulajdonosai voltak, nem lehetett a kárpótlás alapjául szolgáló földalapokba jelölni. Nem arról van tehát szó, hogy a kérdéses ingatlant a Földkiadó Bizottság másnak adta ki részarány- tulajdonba, hanem arról, hogy ezt a földet tulajdonosai már jóval korábban 1987-ben megszerezték, mielőtt még a kárpótlási törvények megjelentek, és ennek alapján a földalapok képzése megtörtént volna. Panaszosnak feltehetően nincs tudomása arról, hogy a részarány- tulajdon alapján a tulajdonosok nem arra jogosultak, hogy a Tsz-be bevitt földjeiket kapják vissza, hanem arra, hogy ugyanolyan AK értékű földet igényeljenek a Földkiadó Bizottságtól. Sokszor előfordul, hogy a Tsz-be bevitt föld  már nincs a Tsz használatában, vagy tulajdonában autópálya, lakótelep, ipari beruházás, stb. folytán, ezért nincs lehetőség arra, hogy azt a tulajdonos visszakapja, és ilyen kötelezettséget a Földkiadó Bizottságok részére a jogszabály nem is írt elő. Panaszos azért kérte csak az őt megillető 66.17 AK értékű földből 34.36 AK értékű föld kiadását, mert a többit (31.73 AK-t)  a részarány tulajdont jegyző tulajdoni lapokból kitűnően eladta 1996-ban M. Z. délegyházi lakosnak. Panaszosnak azon sérelmével kapcsolatban, mely a tanyához vezető út önkormányzati tulajdonával kapcsolatos, a következőket állapítom meg. A fent idézett jogszabályok alapján a földek megközelíthetőségéhez kitűzött helyi közutak önkormányzati tulajdonba kerültek. Emiatt kártalanítási kötelezettséget a jogszabály nem ír elő, sőt megengedi a földek AK értékének csökkentését, az út céljára igénybevett terület AK értékével. Panaszos esetében azonban ez nem következett, be, mert a tulajdoni lapok alapján számított AK megegyezik a korábbi tulajdon mértékével.

Összegezve a fentieket megállapítom, hogy a Földkiadó Bizottságot a föld kiadása során mulasztás nem terheli, a hatályos jogszabályok alapján, és panaszos érdekeinek figyelembevételével járt el. Panaszost alkotmányos jogsérelem nem érte, a Tsz-be bevitt földjének AK értéke szerinti föld a részére kiadásra került, és valamennyi föld a tanyája körül fekszik. Tulajdonjogát az ingatalnnyilvántartásba bejegyezték. 
Annak oka, hogy a földkiadási eljárást mégis sérelmezi az a téves feltevés lehet az oka, hogy a korábban tulajdonában állott föld kiadására tartott igényt, erről azonban az előzőekben  ismertetett okok alapján a Földkiadó Bizottság nem intézkedhetett. A fentiek alapján a vizsgálatot ajánlás nélkül lezárom, erről panaszost és a Fővárosi és a Pest-megyei FM Hivatalt a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1998. május 27.

Dr. Polt Péter