OBH 468/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

B. A. és neje  jászszentandrási lakosok panaszt nyújtottak be hivatalunkhoz. Panaszukban sérelmezik, hogy földtulajdonuk rendezése során eljáró szervek   nem jártak el körültekintően. A vizsgálat megindulásával egyidejűleg megkerestem a Jász-Nagykun-Szolnok megyei Földművelésügyi Hivatalt, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk alkotmányos visszásság fennállására engedtek következtetni.
Megkeresésemben tájékoztatást kértem a panaszosok által benyújtott kérelmek elbírálási módjáról.

A megállapított tényállás
 
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a Szolnoki Városi Bíróság  12.P.20.948/1995/3 számú határozata elrendelte a panaszosok keresetlevelének áttételét a Jászberényi Földhivatalhoz. A tárgyaláson kihirdetett végzés ellen a kihirdetéstől számított 15 napon belül lehetett fellebbezést benyújtani a Szolnoki Városi Bírósághoz. A fellebbezést a panaszosok, a rendelkezésükre álló határidőn belül nem nyújtották be, ezért a Jász-Nagykun-Szolnok megyei Bíróság 3.Pf.21.006/1995/3 számú végzésével, az áttételt elrendelő első fokú határozatot helybenhagyta.
Megállapítottam továbbá, hogy a Jászberényi Földhivatal 1996. január 26-án kelt, 30.627/3/1996 számú határozatával kérelmüket elutasította. Amennyiben a panaszosok a  döntést sérelmesnek tartják, akkor jogorvoslattal élhetnek ellene a felettes államigazgatási szervnél. A jogerős közigazgatási határozat felülvizsgálatát jogszabálysértés esetén a bíróságtól lehet kérni

Az érintett alkotmányos jogok
Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.
Megállapítottam, hogy a panaszos által sérelmezett bírói végzés tartalmazta a jogorvoslati lehetőség igénybevételére való utalást. A panaszosok e jogukkal a rendelkezésükre álló idő alatt nem éltek, így elzárták magukat a jogorvoslattól.

Az ügy jogszabályi háttere
A polgári eljárásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 219. § (3) bekezdése értelmében a tárgyaláson kihirdetett végzést a kihirdetéssel közöltnek kell tekinteni. A Pp. 234. § (1) bekezdése rendelkezik a fellebbezés határidejéről.  A Pp. 237. §-a szerint, ha a fellebbezés elkésett, vagy olyan határozat ellen irányul, amely ellen a fellebbező nem élhet fellebbezéssel, továbbá, ha a fél a fellebbezést felhívás ellenére nem, vagy hiányosan adja be, az első fokú bíróság hivatalból elutasítja.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében állampolgári jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Mindezek alapján a panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy alkotmányos jogsértés nem történt. A panaszost a jelentésben foglaltakról  1996. március 6-án kelt levelemben tájékoztattam.

Budapest, 1996. március 11.

Gönczöl Katalin