OBH 386/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata néhai elvált férje és társai tragédiája folytán befolyt adományok elosztása során helytelenül járt el, tekintettel arra, hogy gyermeke az adományból nem részesült.
Panaszos ügyének vizsgálata céljából információt kértem az önkormányzattól az adományok elosztási módjáról, az összeg  nagyságáról, a mulasztás okáról.

A megállapított tényállás

1993. júliusában búvártragédia során elhunyt panaszos elvált férje, akinek a korábbi házasságából egy leánygyermeke született. Válásukat követően a gyermek panaszos édesanyjánál került elhelyezésre az apa tartási kötelezettsége mellett.
A tragédia során elhunytak hozzátartozóinak megsegítésére panaszos tudomása szerint több mint 1 millió forint gyűlt össze, panaszos leánya, mint hozzátartozó azonban ebből nem részesült.

Panaszos 1994-ben kérte az Önkormányzattól a mulasztás pótlását, majd 1995-ben a Belügyminisztériumhoz fordult segítségért. A Belügyminisztérium válaszában közölte panaszossal, hogy a minisztériumnak nincs lehetősége arra, hogy az Önkormányzat döntését befolyásolja. Az elmaradt támogatás pótlásáról Miskolc Megyei Jogú Város Képviselő-testülete dönthet. Egyidejűleg javasolták, hogy ismételten forduljon a polgármesterhez annak érdekében, hogy panaszos gyermeke megkaphassa az őt megillető adományrészt, a Képviselő-testület döntése alapján. 

Miskolc Megyei Jogú Város jegyzője által megküldött iratok között megtalálható a jegyző által 1994. november 29-én készült válasza és véleménye, melyet Halász Rózsa alpolgármester asszony részére készített.

"Amennyiben a számlanyitás és gyűjtés az elhunyt búvárok gyermekeinek segítését célozta, abból mindenképpen részesülnie kellett volna K. A.-nak is, hisz ő ugyanúgy  maradt árva, mint a többi, a szerencsétlenség áldozatává vált búvár gyermeke.

Nyilvánvaló, hogy ha az alap létrehozásakor és az elosztásig rendelkezésre álló idő alatt sem tisztázták az árván maradt gyermekek számát, ez mulasztás, amiért a felelősség is megállapítható. Itt nemcsak arról van szó, hogy kérelmező gyermeke kimaradt az elosztásból, hanem arról is, hogy kizárták az esetleg számára szóló névreszóló adományok juttatásának a lehetőségéből.
Leveléből nem állapítható meg, hogy az ún. nem címzett támogatásokból az öt gyermek személyenként mennyit kapott, de az egyértelmű, hogy ezt az összeget hat részre kellett volna osztani. Az így juttatott adományból panaszos a gyermekére jutó részt követelheti, annak megfizetése iránt pert indíthat az 5 gyermek, illetve törvényes képviselője és a mulasztást elkövető ellen.
Az eset összes körülményeire tekintettel megoldási lehetőséget adna az, ha a Közgyűlés hozzájárulásával a fentebb leírtak szerint kiszámított összeg, - mint önkormányzati hozzájárulás az alaphoz - kifizetésre kerülne Kressák Iván másik gyermeke részére."

Az iratokból megállapítható, hogy panaszos néhai férjének, valamint a többi elhunyt részére a Belügyminisztérium Posthumus Bátorság Érdemjel kitüntető címet adományozott, mellyel egyidejűleg jelentős összeg átutalásáról is intézkedett az adományok gyűjtésére nyitott számlára. 

Az ügy jogszabályi háttere

6/1992. (V. 5.) BM rendelet a Szolgálati Jel, Bátorság Érdemjel kitüntető cím és a Miniszteri Díj alapításáról.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy a búvártragédia áldozatai hozzátartozóinak megsegítésére gyűjtött adományok elosztása során mulasztás történt, tekintettel arra, hogy az alap létrehozásakor, majd az elosztáskor nem tisztázták az árván maradt gyermekek számát. Panaszos gyermeke kimaradt az elosztásból, de egyben kizárták a számára névreszóló adományok juttatásának lehetőségéből is.

Az érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/A. §

(1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

A vizsgálat megállapította, hogy alkotmányos visszásság keletkezett az Alkotmány 70/A.      §-ában rögzített tilalom megsértésével, amikor panaszos gyermeke a nyilvánvaló jogosultsága ellenére nem részesülhetett az áldozatok hozzátartozói javára gyűjtött adományokból.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a  következő ajánlást teszem:

Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata tűzze napirendre a búvártragédia áldozatai javára összegyűlt adományok elosztásának módját és döntsön az önkormányzat költségvetésének terhére panaszos gyermekének járó összeg nagyságáról és annak haladéktalan kiutalásáról. Az összeg nagyságának kialakításakor vegye figyelembe azt a körülményt is, hogy panaszos gyermeke a névreszóló adományok lehetőségétől is el volt zárva.
Mindezen szempontok alapján álláspontom szerint egy átlagszám lenne a legelfogadhatóbb, tehát az a hányad, mely az összegyűlt adomány összegének és a hozzátartozók számának leginkább megfelel (1.012.550:6).

Budapest, 1997. január 14.

Gönczöl Katalin