OBH 10911/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert tudni akarta, miért szűnt meg Magyarországon élő, magyar állampolgár édesanyjának a tulajdonjoga azon a Csehszlovákiában levő ingatlanon, amelyet 1955-ben örökölt. A Külügyminisztériumtól hosszú ideig nem kapott választ, ezért nem tudta, hogy az ingatlanügyben melyik országban tegyen intézkedéseket.
A panaszban foglaltak ügyében - más hasonló ügyekre is tekintettel - vizsgálatot indítottam. 

Megállapított tényállás

A panaszhoz mellékelt iratból, - a Komárnoi Nemzeti Bizottság Pénzügyi Osztályának 1967. március 10-i határozatából - megállapítható: az ingatlanokat az 1964. február 3-i cseh-magyar Jegyzőkönyv 5. cikkely 2. bekezdése alapján nyilvánították a csehszlovák állam tulajdonában levő ingatlannak.

A Külügyminisztériumtól 1998-ban, megkeresésünkre érkezett tájékoztatás szerint: az ingatlan a Jegyzőkönyv 5. cikke hatálya alá tartozónak minősült, amelynek 1. bekezdése alapján a szabad ingatlanvagyont illetően az ingatlan tulajdonosa ugyanolyan jogállással bír, mint a saját állampolgárok. Szabad ingatlanvagyonnak a 2. bekezdés alapján azonban csak az olyan vagyon számított, amelyet egy olyan természetes személy, aki abban az országban lakik, amelyben az ingatlan is fekszik, a másik Szerződő Fél valamely állampolgára javára kezelt, vagy használt. Amennyiben az 5. cikkben érintett ingatlanok tulajdonosai, akik a másik állam állampolgárai voltak, nem tudták bizonyítani, hogy javukra a tulajdonukban álló ingatlant az ingatlan fekvési helye szerinti ország állampolgára kezelte, vagy használta, az 5. cikk 3. bekezdése alapján az ingatlan tulajdonjoga az ingatlan fekvési helye szerinti állam tulajdonába került. 

Az érintett alkotmányos jogok

A jogállamhoz, illetve az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bekezdése),
A tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. §),
Az öröklés joga (Alkotmány 14. §),
A nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangjához való jog (Alkotmány 7. §),
A hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. §).

A vizsgálat megállapításai

A magyar-csehszlovák vagyonjogi ügyekben - 1946-tól 1964-ig (vagy 1967-ig, ld. a konkrét hatósági döntést) - a lakosságcserével való tulajdonszerzés keveredett az államosítással, a kártalanítás ügye pedig a II. világháborús magyar jóvátételi kötelezettséggel.

A különböző nemzetközi egyezményekben (Párizsi Békeszerződés, Csorba-tói Egyezmény, 1964-es Jegyzőkönyv) és az 1964-es belső jogszabályokban (17/1964. (VIII.8.) Korm. r. 9/1964. (VIII.8.) PM r.) foglalt rendelkezések részletes elemezésével kell meghatározni, hogy milyen vagyoni körben köteles a magyar állam helytállni azért, mert polgárai vagyonát más államnak juttatta akár úgy, hogy azzal tartozást (jóvátételt) teljesített, akár úgy, hogy a vagyon államosításáért nem igényelt polgárai számára kártalanítást (az 1964-es Jegyzőkönyv tartalma az 5. cikk esetében ilyen volt). Ezt a feladatot a nemzetközi szerződésekkel az állampolgároknak okozott károk rendezésére készülő törvényjavaslat előkészítése során kell elvégezni, figyelemmel az Alkotmánybíróság 37/1996. (IX.4.) AB határozatában foglalt elvekre is, az egyezmények sajátosságaira és a már teljesített kártalanításra is.

Nem lenne ésszerű, megengedhető megkülönböztetés a károsultak között, ha a nemzetközi szerződéssel okozott károk körében való kárpótlásból a Párizsi Békeszerződésen kívüli más szerződéssel - így az 1964-es Jegyzőkönyvvel - okozott kár kimaradna. Ez alkotmányos visszásságot jelentene a vizsgált alkotmányos jogokhoz kapcsolódó kárpótlásra való jogosultságot illetően.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  25. §-ában biztosított jogkörömben kezdeményezem a külügyminiszternél, hogy a nemzetközi szerződésekkel okozott károk kárpótlás útján történő rendezése        - amelynek előkészítése folyamatban van - terjedjen ki - a Párizsi Békeszerződésben foglalt kötelezettségvállaláson túlmenően - a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Csehszlovák Szocialista Köztársaság Kormánya között az ingatlanokkal kapcsolatos egyes vagyonjogi kérdések rendezése tárgyában 1964. február 3-án aláírt Jegyzőkönyvvel okozott károkra is. 

Budapest, 1998. december 20.

Dr. Polt Péter