OBH 10820/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Özv. T. B.-né  budapesti lakos azzal a panasszal fordult hozzám, hogy a Fővárosi Kerületek Földhivatala a már 4 éve benyújtott tulajdonjog bejegyzési kérelmére 1997. december 17-én hiánypótlási felhívást küldött, melyben kérte a Lakásfenntartó Szövetkezet minden tagjától a szövetkezeti tulajdonú irodahelyiség elidegenítéséhez való hozzájárulását. özv. T. B.-né sérelmesnek tartja az intézkedést, mert az elmúlt néhány év alatt sokan eladták a lakásukat, illetve bérbe adják, ezért lehetetlen beszerezni minden tulajdonos hozzájárulását. Véleménye szerint a csatolt iratok alapján tulajdonjoga az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető. Kéri az országgyűlési biztos segítségét ahhoz, hogy  ez végre megtörténjen.

Az érintett alkotmányos jogok:

1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog, illetve az ügyfélnek az a joga, hogy a hiánypótlási eljárásban az ügy befejezéséhez szükséges kötelezettségek teljesítéséről megfelelően tájékoztassák.

Alkalmazott jogszabályok:

1. A szövetkezetekről szóló 1992. évi  I. tv. 20. §. (1) g.) pontja, mely szerint a közgyűlés dönt -az alapszabály keretei között- a fel nem osztható vagyon sorsáról.

2. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. számú tvr. 17. §. (2) bekezdése, mely szerint ha a beadványnak, illetőleg mellékletének vagy a bejegyzés alapjául szolgáló okiratnak pótolható hiányossága van, a kérelmezőt fel kell hívni a hiány pótlására.

3. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. sz. törvényerejű rendelet (továbbiakban Tvr.) végrehajtására kiadott 27/1972. (XII.31.) MÉM. rendelet (továbbiakban :Vhr.) 59. § (1) bekezdés szerint a szövetkezeti ház különlapjának I. részén kell feltüntetni a szövetkezeti lakás, vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség helyrajzi számát, leírását (emelet, ajtószám) és alapterületét.

A Vhr.  81. § (1) bekezdése szerint a szövetkezeti ház bejegyzéséhez lakásszövetkezeti alapszabály és alaprajz is szükséges. Értelemszerűen az alapszabály módosítása szükséges akkor, ha a szövetkezeti tulajdon elidegenítés folytán magánszemély külön tulajdonába kerül. A 80. § (3) bekezdése szerint alaprajzként elfogadható az építési engedélyhez tartozó műszaki terv.  

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai.

özv. T. B.-né a Kelenföldi 9. sz. Lakásfenntartó Szövetkezet alkalmazásában áll, mint gondnok. 1994-ben a közgyűlés  jóváhagyta azt a kérését, hogy a szövetkezeti tulajdonban lévő irodának használt helyiséget megvásárolhassa. Ennek alapján elkészült az adásvételi szerződés, panaszos az illetéket is kifizette, és az iratokat benyújtotta a Fővárosi Kerültek Földhivatalához (továbbiakban: Földhivatal), melyet a 63503/95. számra (Új szám: 35.557/1998.) iktattak. 1997. december 17-én panaszos levelet kapott a földhivataltól, mely szerint csatolnia kell a lakásszövetkezet minden tagjának az aláírását a vétel hozzájárulásához. 
Telefonon érdeklődtem a kerület ügyeiért felelős munkatárstól arról, hogy panaszos tulajdonjog bejegyzési kérelmének milyen akadálya van. A tájékoztatás alapján a következőket állapítottam meg. A kiadott hiánypótlási felhívásban a Földhivatal valóban minden szövetkezeti tag hozzájáruló nyilatkozatát kérte annak ellenére, hogy a szövetkezeti vagyon elidegenítése a közgyűlés hatáskörébe tartozik. A bejegyzéshez elegendő a közgyűlési jegyzőkönyv, mely rögzíti a közgyűlés elidegenítésre vonatkozó határozatát. Nem hívta fel azonban a  panaszost arra, hogy az adásvételi szerződéshez csatolnia kell az alapszabály módosítását, és a megfelelő vázrajzot is, mely a részére értékesített irodahelyiség szövetkezeti tulajdon jellegét megszünteti, és egy újonnan nyitandó szövetkezeti különlapra bejegyzi, önálló helyrajzi számmal és tulajdoni lap számmal. Tulajdonképpen csak ezt követően kerülhet sor az irodahelyiség eladására, és az adásvételi szerződés elkészítésére. A Földhivatal tévedett akkor, amikor az eladás jóváhagyásához valamennyi szövetkezeti tag aláírását kérte. Ugyanakkor nem járt el elég körültekintően, mert a beadvány lényeges hiányosságaira viszont  nem hívta fel a panaszos figyelmét. Itt meg kell jegyezni, hogy panaszos ügyvéd közreműködését vette igénybe, ezért elvárható lett volna, hogy az adásvételi szerződést a bejegyzéshez szükséges mellékletekkel együtt nyújtsa be a Földhivatalhoz. A Földhivatal azzal, hogy nem tett eleget a jogszabályban meghatározott kötelezettségének, és  jelentős késedelemmel illetve pontatlanul adta ki felhívását, alkotmányos visszásságot okozott. Ezt azonban még a vizsgálat során saját hatáskörben orvosolta, a téves hiánypótlási felhívást kiigazította, és tájékoztatta panaszost és a Lakásfenntartó Szövetkezet Elnökét is. Erre tekintettel  ajánlást az ügyben nem teszek. 
Felkérem azonban a Fővárosi Kerületek Földhivatala Vezetőjét arra, hogy fokozott figyelmet fordítson a hiánypótlási felhívások megfelelő tartalmára- segítve ezzel a hátralékos ügyiratok gyorsabb elintézését. A panasz azon részét, mely a késedelmes ügyintézésre vonatkozik most azért nem vizsgáltam, mert az országgyűlési biztos e tárgyban korábban átfogó vizsgálatot folytatott. Panaszost felkérem arra, hogy a Lakásszövetkezet Elnökének segítségével mielőbb pótolja a tulajdonjog bejegyzéshez szükséges okiratokat.
A fentiekről panaszost és  a Földhivatal vezetőjét a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1998. április 16.

Dr. Polt Péter