OBH 10973/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Táboriné dr. Forrai Katalin

Az eljárás megindulása

Panaszos a Főváros IX. kerületének lakója, nevelőapja gondnoksági és ezzel összefüggésben önkormányzati lakás megvásárlási ügyében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.

A becsatolt dokumentumok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg:

Panaszos kérte a gyámhatóságtól nevelőapja ideiglenes gondnokául való kinevezését, mivel a Fővárosi Szent István Kórház Psychiátriai Osztály elmeorvosi szakvéleménye alapján nevelőapja cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése javasolt. 

A kérést a gyámhatóság elbírálta és panaszos gondnoki kinevezéséről határozott. A határozatot kézbesítették, majd röviddel azután visszavonták - a gondnok és gondnokoltja közötti érdekellentétre hivatkozva.  Gondnokolt számára újabb ideiglenes gondnokot jelöltek ki, ezúttal hivatásos gondnok személyében.  Panaszos fellebbezéssel élt a visszavonó határozat ellen.

Panaszos beadványában kifogásolta, hogy fellebbezését a Fővárosi Gyámhivatal mint másodfokú gyámhatóság 60 nap elmúltával sem bírálta el.

A vizsgálat során megkerestem a Fővárosi Gyámhivatalt a hatóság hallgatása miatt. 

Alkalmazott jogszabályok

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdése: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. §. (2) bekezdése: "Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti."

A házasságról, a családról és a gyámhatóságról szóló 1952. évi IV. törvény (Csjt.)  101. § (1) "Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője."
103. § (1) "A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak."

A Gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról szóló 12/1987. (VI.29.) MM. sz. rendelet 61. §. (1) bekezdése.

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a Ferencvárosi Önkormányzat Képviselő Testülete 9/1977 (IV.21.) sz. rendeletének 31. §. (1) bekezdése, amely szerint "Önkormányzati lakást lakottan csak bérlőnek, bérlőtársnak, társbérlőnek, illetve ezek egyeneságbeli rokonainak és örökbefogadott gyermekének lehet eladni."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 4.§. (1) bekezdése: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja."

A vizsgálat megállapításai

Panaszos határidőben beadott fellebbezéssel támadta meg az elsőfokú gyámhatóságnak az ideiglenes gondnokká rendelését visszavonó határozatát, vitatva a megállapított tényállás valódiságát, amely a visszavonásra okot adott. 

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Fővárosi Gyámhivatal Gyermekvédelmi Osztály megkeresésemre késve bár, de a fellebbezést elbírálta. Megállapítása szerint a fellebbezés részben megalapozott, ezért az elsőfokú határozatot megsemmisítette.  Határozata indokolásában több tekintetben a kerületi gyámhatóság mulasztását állapítja meg, és iránymutatást ad az új eljárás során figyelembe veendő jogszabályokról és helyes eljárási gyakorlathoz.

Panaszos kérelmének vizsgálata során megállapítottam, hogy a Fővárosi Gyámhivatal a hatóság hallgatását megvalósította amikor késedelmesen bírálta el a fellebbezést, az alkotmányos visszásság az Alkotmány 2. §. (1) bek. szerinti jogállamiság alapelvének megsértésével valósult meg. 

A panaszolt alkotmányos visszásságot a Fővárosi Gyámhivatal saját hatáskörben orvosolta, ajánlás megtételére nincs szükség. 

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter