OBH 10707/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert csalás bűntette miatt tett feljelentése tárgyában a nyomozóhatóság az eljárást megszüntette. Álláspontja szerint a rendőrség nem járt el körültekintően, alaposabb munkával a feljelentett bűncselekmény bizonyítható lett volna. 

A panaszos bejelentése és szóbeli meghallgatása során szolgáltatott adatok alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog

Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. §. (1) bekezdése)

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény;
A Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény;
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

A megállapított tényállás

A panaszos 1997. január 22-én több személlyel szemben csalás bűntettének alapos gyanúja miatt azért tett feljelentést a Győri Rendőrkapitányságon, mert őt több személy lakáscsere, illetve lakás adásvétele során megtévesztette. 

A panaszos anyagi gondjai miatt öröklakását nem tudta fenntartani, az OTP tartozás megfizetése is nehézségekbe ütközött, ezért lakását közvetítők révén elcserélte, majd eladta.

A beszerzett bizonyítékok szerint panaszos a vételárat átvette, míg kihallgatása és szembesítése alkalmával ezt cáfolta. A nyomozás adatai alapján bűncselekmény elkövetését megállapítani nem lehetett, ezért a rendőrhatóság a nyomozás  megszüntetéséről határozott. E határozattal kapcsolatos bejelentését a Győri Városi Ügyészség panaszként bírálta el, azt elutasította.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos az országgyűlési biztoshoz előterjesztett beadványában, valamint a panaszirodán történt meghallgatása alkalmával a rendőrség eljárását kifogásolta, tevékenységüket nem tartotta körültekintőnek, a határozatot megalapozottnak.

Már a nyomozást megszüntető határozat elleni panasz elutasításánál kihangsúlyozta az ügyészség, hogy "...a nyomozóhatóság széleskörű nyomozást folytatott le, amelynek során igyekezett mindazokat a tényeket, körülményeket feltárni, illetve felderíteni, amelyek a megalapozott döntéshez szükségesek."

A büntetőeljárás szabályai szerint a hatóságok az általuk beszerzett bizonyítékokat szabadon mérlegelik és az ügyeket ezen alapuló meggyőződésük szerint bírálják el. 

Amennyiben a hatóságok a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák és mérlegelési jogkörük alkotmányos kereteit nem lépik túl, abban az esetben eljárásuk a jogállamiság következményeinek megfelel. 

Az országgyűlési biztosnak nincs arra lehetősége, hogy a Be-ben szabályozott bizonyítási eljárást maga folytassa le. 

Mivel a panaszos ügyében az eljárási jogszabályokat a hatóság szem előtt tartotta, alkotmányos visszásságot eredményező jogsértés nem volt megállapítható, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1998. 

Dr. Polt Péter