OBH 10530/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert véleménye szerint feljelentése alapján az Edelényi Rendőrkapitányágon veszélyes fenyegetés szabálysértése miatt lefolytatott eljárásban a rendőrkapitányság nem járt el körültekintően, a tényállást nem megfelelően tisztázta, s ezért kerülhetett sor az eljárás megszüntetésére.

A  panaszbeadvány alapján az országgyűlési biztos általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság alkotmányos sérelmének gyanúja miatt.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény;
A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény;
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény.

A megállapított tényállás

A panaszos feljelentése alapján veszélyes fenyegetés miatt indult szabálysértési eljárás a panaszos szomszédjával szemben, mert az 1996. november 19-én a délutáni órákban lakásának udvarán élet- és testi épség elleni súlyosabb bűncselekmény elkövetésével fenyegette meg a panaszost. 

A lefolytatott szabálysértési eljárás során a panaszos állította a feljelentésben foglaltak megtörténtét, míg szomszédja tagadta azokat. 

Miután az ügyben a szabálysértési hatóság kívülálló, elfogulatlan tanúkat felkutatni nem tudott, ilyet az érintettek sem tudtak megjelölni,  így a felek meghallgatásával az ellentmondást feloldani nem lehetett, az eslőfokú szabálysértési hatóság az eljárás megszüntetéséről határozott. 

A határozat ellen a panaszos által előterjesztett fellebbezést a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság, mint másodfokú szabálysértési hatóság elutasította, az elsőfokon hozott határozatot helyben hagyta. 

A felülvizsgálati kérelem megvizsgálása során az ORFK Igazgatásrendészeti Főosztály Rendészeti Osztály Szabálysértési Alosztálya felügyeleti intézkedés megtételére jogalapot nem talált. 

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a hatóság mulasztása miatt nem tudta az elkövetett szabálysértést bizonyítani, s ezért került sor az eljárás megszüntetésére.

A vizsgálat megállapításai

A szabálysértési eljárásról szóló törvény szerint a szabálysértési hatóság a tényállás tisztázása érdekében - szükség szerint - tárgyalást tart, ahol meghallgatja az elkövetőt, a tanúkat, indokolt esetben szakértőt vesz igénybe, beszerzi mindazokat a bizonyítékokat, amelyek az elkövetett szabálysértés bizonyítására alkalmasak. 

Az ügyben eljáró rendőrhatóság ezen kötelezettségének eleget tett, nem idézett elő alkotmányos visszásságot az a körülmény, hogy a lehetséges valamennyi bizonyíték beszerzése után sem tudta bizonyítani, hogy a kérdéses szabálysértést a panaszos szomszédja követte el. Helyesen járt el, amikor a kétséget kizáró módon nem bizonyítható ügyben az eljárás megszüntetéséről határozott.

Az országgyűlési biztos a szabálysértési eljárásban beszerzett bizonyítékokat nem mérlegelheti - az a hatóságok feladata -, csak azt vizsgálhatja, hogy eljárásuk megfelel-e a hatályos jogszabályoknak, mérlegelési jogkörük alkotmányos kereteit nem sértették-e meg. 

A vizsgálat során erre vonatkozó adat nem merült fel, s miután a szabálysértési eljárás megszüntetésére törvényi indokok alapján került sor - ennek valószerűségét pedig az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja -, alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1998. 

Dr. Polt Péter