OBH 10409/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy nyugalmát zavarják és birtokának használatában gátolják.

A vizsgálat a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

A panaszos Zuglóban egy családi ház emeleti szintjén, egy külön tulajdonú lakrészben él gyermekeivel. Nővére és annak családja (lánya és a lányának az élettársa) a földszinti közös tulajdonú lakrészben lakik. 

A panaszos szerint köztük a viszony 1995-ben romlott meg, amikor kérte a nővérétől a közös tulajdonú lakrész kizárólagos használatának ellenértékét. A helyzetet tovább rontotta az, amikor szóvá tette, hogy a nővérének lánya és annak élettársa az ő tájékoztatása, beleegyezése nélkül költözött a közös tulajdonú lakrészbe, holott annak a lakrésznek ő is tulajdonosa. 

A panaszos beadványában kifogásolta, hogy rokonai és unokahúgának élettársa többször kikapcsolták a kazánt (ami a pincében található, és a házban elhelyezett két termosztát szabályozásával működik), leengedték a vizet, holott ő fizette a gázszámla ráeső részét. Több esetben hívott szerelőt, de rokonai nem engedték be, amikor beengedték, a szerelő megállapította, hogy a kazán nem működik, a vizet leeresztették. 

A helyzetről értesítette az önkormányzatot. A Hatósági Ügyosztályhoz címzett és 1996. október 3-án kelt beadványában kérte, hogy intézkedjenek a fűtés akadályoztatásának megszüntetése iránt. 

A 7/3436/1996. sz. határozat a panaszos kérelmének helyt adott, és kötelezte a panaszos nővérét az eredeti birtokállapot visszaállítására, a fűtési rendszer folyamatos működtetésére, valamint felhívta, hogy a jövőben tartózkodjon a birtoksértés elkövetésétől.

A panaszos állítása szerint unokahúga élettársa többször halálosan megfenyegette őt és gyermekeit, és őt fizikailag is bántalmazta, megverte. A panaszos feljelentette őt 1997. júliusában az önkormányzatnál. Az önkormányzat tájékoztatása szerint, a tájékoztatás időpontjában a becsületsértés miatt indított szabálysértési ügy még folyamatban volt, mert az elkövetők nem jelentek meg a tárgyaláson.

Ez ügyben keresetlevelet nyújtott be a bíróságon könnyű testi sértés vétsége miatt. A panaszos tájékoztatása szerint az eljárás folyamatban van. 

Az  önkormányzat tájékoztatása szerint a 7/3436/1996. sz. kötelező határozat teljesítésének elmulasztását követően a panaszos végrehajtási kérelmet terjesztet elő, de az végrehajtási intézkedésre nem került sor, mert ezt követően a kötelezett teljesítette a határozatban foglaltakat.

Ezt követően a panaszos 1997. decemberében ismételten végrehajtási kérelmet terjesztett elő, melyben előadta, hogy ismét nem biztosított lakásának fűtése. Az önkormányzat a kötelezettet végrehajtási bírsággal sújtotta, majd mivel ez nem vezetett eredményre 1997. december 30-ára a rendőrség közreműködésével elrendelte a végrehajtás foganatosítását.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) be.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b.) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c.) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálata alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapított meg. 

Az országgyűlési biztos vizsgálata hatóság, közszolgáltató határozatának, eljárásának, mulasztásának vizsgálatára terjed ki. A panaszos beadványában nem hatóság, hanem magánszemély eljárását sérelmezte. Ennek vizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre. Magánszemélyek vitájának eldöntése nem az országgyűlési biztos, hanem adott esettben a bíróság, illetve a jegyző feladata.

A vizsgálat az önkormányzat birtokvédelmi, végrehajtási és szabálysértési eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem tárt fel.

A vizsgálat megállapította, hogy a könnyű testi sértés ügyében, mivel ez ügyben bírósági eljárás van folyamatban, esetleg az ítélet jogerőre emelkedett - az Országgyűlési Biztos Hivatalának nincs hatásköre. 

A bíróság nem tartozik azon hatóságok közé, melyek határozatainak, eljárásának vizsgálata az 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) valamint a 29. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos hatáskörébe tartozik.

Budapest, 1999. augusztus 10.

Gönczöl Katalin