OBH 10304/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szabó Zoltán

Az eljárás megindítása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert tartozás fedezetének elvonása miatt tett feljelentése tárgyában a Zalaegerszegi Rendőrkapitányság a nyomozás teljesítését megtagadta, a határozat ellen bejelentett panaszt a Zalaegerszegi Városi Ügyészség elutasította.

A bejelentés alapján az országgyűlési biztos általános helyettese az 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendelt el az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság alkotmányos elve sérelmének  gyanúja miatt.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény;
A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény.

A megállapított tényállás

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítottuk, hogy panaszos az Eurotec Hungária Kft. képviseletében tartozás fedezetének elvonása bűntette alapos gyanúja miatt tett feljelentést egy zalaegerszegi vállalkozó ellen a Zalaegerszegi Rendőrkapitányságon. 

Az Eurotec Kft. 1994. február 9-én egy tésztagyártó gép adásvételére kötött szerződést a vállalkozóval, aki az előleg megfizetése után részletekben lett volna köteles a teljesítésre. Ezen kötelezettségének nem tett eleget, ezért a szállító a bírósághoz fordult. 

A jogerős bírósági ítélet alapján 1996. július 2-án és 1996. november 22-én a végrehajtási eljárást is megindította, amikor nyilvánvalóvá vált, hogy az adós a peres eljárást követően 1996. június 6-án ingatlanát értékesítette.

A feljelentés kiegészítése során beszerzett adatok azonban azt támasztották alá, hogy az adós ingatlanára 1994. február 8-án kötött adásvételi szerződést, s a vevő már 1994. február 23-án a Zalaegerszegi Körzeti Földhivatalhoz eljuttatta az iratokat. Tehát a panaszos az ingatlan-nyilvántartás adataiból már a bírósági eljárás megindításakor tudomást szerzett az ingatlan elidegenítéséről.

A tésztagyártó gép értékesítéséről készült szerződés külön fedezet biztosításával nem rendelkezett. 

A feljelentés kiegészítése során beszerzett adatok alapján jutott a nyomozóhatóság arra a következtetésre, hogy "nem minősül a vagyon elvolásának a vagyonnal kapcsolatos olyan tevékenység, amely megelőzi a tartozás létrejöttét", ezért a feljelentett cselekmény jelen esetben bűncselekményként nem értékelhető, így a nyomozás megtagadásáról döntött. 

A határozat ellen bejelentett panaszt a Zalaegerszegi Városi Ügyészség mint alaptalant azzal utasította el, hogy az ingatlanra létrejött adásvételi szerződés előbb keletkezett, mint ahogy az adós a panaszos által képviselt Kft-vel a szerződést megkötötte volna. 

A panaszos a határozatokban foglaltakat vitatja, sérelmezi, hogy a nyomozóhatóság csak az Eurotec Hungária Kft. képviselőjét hallgatta meg, míg a bűncselekmény elkövetésével gyanúsított személyt nem.

A Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 5. §. (1) bekezdése szerint a hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázza, a valóságnak megfelelően állapítsa meg. A Be. 12. §. (1) bekezdése értelmében csak bűncselekmény alapos gyanúja esetén, és csak az ellen lehet büntetőeljárást indítani, akit bűncselekmény alapos gyanúja terhel. A bünetőeljárás megindításának tehát akadálya, ha a feljelentés kiegészítése során beszerzett adatok bűncselekmény alapos gyanúját nem alapozzák meg. 

Az országgyűlési biztos nem büntetőügyekben eljáró hatóság, a nyomozás elrendelése kérdésében nem határozhat. Azt vizsgálhatja, hogy az eljáró hatóságok intézkedéseikkel, netán mulasztásukkal okoztak-e alkotmányos visszásságot. 

Miután a büntetőeljárás megindításának törvényi feltételei nem álltak fenn, a nyomozás megtagadása - bűncselekmény hiányában - önmagában nem kekinthető alkotmányos visszásságnak. 

Mivel tehát a nyomozás teljesítésének megtagadása törvényi indokok alapján történt, ennek valószerűségét az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja, a nyomozás megtagadása miatt alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg. 

Helyesen járt el a nyomozóhatóság amikor a feljelentés kiegészítése során az adóst nem hallgatta meg, mert a Be. 126. §. (2) bekezdés a./ pontja értelmében "... a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésre bocsátását" kérheti.

A lefolytatott vizsgálat nem tárt fel  olyan körülményt, amely alkotmányos visszásságra utalna, ezért a vizsgálatot a panaszos egyidejű értesítése mellett megszüntetem.

Budapest, 1998. 

Dr. Polt Péter