OBH  10296/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

A panaszos, fia és annak családja ügyében fordult hivatalomhoz. Sérelmezte, hogy Cegléd Város Polgármesteri Hivatala fia családját - nehéz szociális helyzetük ellenére - nem támogatja megfelelően. 
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/E. §-ban rögzített szociális biztonsághoz való joggal, az ügyben vizsgálatot indítottam.
Tájékoztatást kértem a ceglédi polgármestertől, aki megkeresésemre határidőben válaszolt.

A megállapított tényállás

A panaszos fia, feleségével és három gyermekével lakik együtt. A család összjövedelme 1998. januárjában 57.794.-Ft volt. Magas lakásfenntartási költségeik mellett, nehézséget okoz az önkormányzattól 1988-ban felvett 150.000-Ft kamatmentes kölcsön törlesztése.
Az önkormányzat 1997. október 31-ig rendszeres nevelési segély címén nyújtott támogatást, gyermekenként havi 2.000-Ft-ot. 1998. január 1-től gyermekvédelmi támogatásként havi 2.740-Ft-ot kaptak. A legidősebb gyermek 1998. februárban betöltötte a 18-ik életévét, ezért a gyermekvédelmi támogatást részére megszüntették. 1997. augusztus 5-én gyermekenként 1.000-Ft beiskolázási segélyben részesültek. Nagyobb összegű támogatást az önkormányzat nem tudott nyújtani azoknak a családoknak, akiket egyébként is rendszeresen támogatott. 1998. február 10-én 15.000-Ft tüzelőutalványt kaptak. 1998. augusztus 24-én összesen 2.000-Ft beiskolázási segélyt, 1998. október 5-én átmeneti segély címén 4.000-Ft-ot utaltak ki a családnak.
1988-ban 150.000-Ft kamatmentes kölcsönben részesültek, melynek havi törlesztő részlete 1.250-Ft. Többször kérték a kamatmentes kölcsön hátralévő összegének az elengedését. Legutóbb 1998. február 17-én tárgyalta meg a képviselőtestület kérelmüket, a kérést ismételten elutasították.

A vizsgálat megállapításai

A tényállás alapján megállapítottam, hogy a panaszos állításai nem kellően megalapozottak. Az önkormányzat - a panaszos állításával ellentétben - folyamatosan rendszeres ellátásban részesítette a három gyermeket. 1997. december 31-ig rendszeres nevelési segély címén adtak támogatást. 1997. november 1-től gyermekvédelmi támogatást nyújtottak azon családok részére, akiknél a havi egy főre eső jövedelem 11.500-Ft alatt volt. Mivel a nevezett családnál az egy főre eső jövedelem meghaladta ezt az összeghatárt, nem voltak jogosultak gyermekvédelmi támogatásra. Az önkormányzat azonban, hogy a család ne maradjon rendszeres ellátás nélkül, méltányosságból tovább folyósította részükre a rendszeres nevelési segélyt. 1998. január 1-től a gyermekvédelmi támogatás folyósításának feltétele, hogy a családban az egy főre jutó jövedelem ne haladja meg a 13.700-Ft-ot. A nevezett családban az egy főre eső jövedelem ezt az összeget nem haladta meg, így 1998. január 1-től gyermekvédelmi támogatásban részesülnek.
A panaszos azon állítása sem  teljesen megalapozott, mely szerint a család nem kap lakásfenntartási támogatást. Az önkormányzat lakásfenntartási támogatást azoknak a családoknak tud nyújtani - a helyi rendelet alapján - akik lakásuk fűtését a gázszolgáltatóval, vagy távhőszolgáltatás útján oldják meg. Ilyen esetben az önkormányzat a lakásfenntartási támogatást a közüzemi szolgáltatóhoz utalja át. Mivel a nevezett család nem a fenti módon oldja meg lakása fűtését, ezért ők lakásfenntartási támogatás helyett tüzelőutalványt kaptak.
A fenti indokok  alapján a panaszos kérelmének egy részét, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom.
A 106/1988. (XII.26.) MT. rendelet 10. § (1) bekezdése alapján a helyi önkormányzatok kamatmentes kölcsönt, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatást nyújthatnak a rászoruló családok részére a lakótelek, az új vagy használt lakás megszerzéséhez, a lakás bővítéséhez, felújításához, fenntartásához, a lakáscélú kölcsön törlesztőrészleteinek, lakás bérleti díjának megfizetéséhez, vagy más, a lakással kapcsolatos költség viseléséhez.  Az (1) bekezdésben meghatározott célokra nyújtható helyi támogatás odaítélésének feltételeit – az építés, a szervezés és a megszerzés módjától függetlenül, kizárólag a rászorultságra tekintettel – a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg. A ceglédi önkormányzat ezen felhatalmazás alapján helyi rendeletben szabályozta a kamatmentes helyi támogatás visszafizetése elengedésének feltételeit is. Eszerint a képviselőtestület a Népjóléti és Szociális Bizottság javaslata alapján nyújtott kamatmentes  helyi támogatás visszafizetését részben vagy egészben elengedheti annak a családnak, amely önhibáján kívül került olyan helyzetbe, hogy nem képes a havi törlesztő részletek megfizetésére. E jogszabályhely alapján megállapítottam, hogy a helyi támogatás visszafizetésének elengedése az önkormányzat mérlegelési jogkörébe tartozik. Az önkormányzat nem kötelezhető arra, hogy a hozzá benyújtott visszafizetés elengedése iránti kérelmeknek minden esetben helyt adjon. 
A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat azzal, hogy a család ilyen irányú kérelmét elutasította, nem okozott visszásságot a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben, ezért további intézkedésre nincs lehetőségem.

Budapest, 1998. december 11.

Gönczöl Katalin