OBH 10183/1997., OBH 2383/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett beadványában kérte a Szigetszentmiklósi Halászkert Vendéglő bezáratását, működési engedélyének visszavonását. Panaszában egyúttal leírta azt is, hogy a polgármesteri hivatal a vendéglátó egység zajos működésével kapcsolatos panasza ellenére az ügyben intézkedést nem tett.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A Halászkert Vendéglő zajos, lakosság nyugalmát sértő működésével kapcsolatos panasz alapján a jegyző felszólította a vendéglátó egység üzemeltetőjét a jogszabályi előírásoknak megfelelő, lakosság nyugalmát nem zavaró működtetésre. A jegyző felszólítása ellenére a vendéglátó egységgel kapcsolatos lakossági panasz nem szűnt meg. Panaszos polgármesteri hivatalhoz írt beadványában sérelmezte, hogy a hangos zene péntek este elkezdődik, és folyamatosan tart egészen hétfő reggelig, ezért hétvégén egyáltalán nem tud pihenni. Panaszos bejelentése alapján a jegyző határozatában 90 napra, azonnali hatállyal elrendelte a vendéglátó egység bezárását. A bezáratás okaként a hangos zeneszolgáltatást jelölte meg. Határozatában egyúttal kötelezte az üzemeltetőt, hogy zajszint méréssel igazolja, hogy a zajterhelés megfelel- e a vonatkozó jogszabályban meghatározott határérték előírásoknak. Az üzemeltető az ideiglenes bezárás ideje alatt eleget tett a zajszintmérési kötelezettségének. Az elvégzett vizsgálat megállapítása szerint a létesítmény zajkibocsátása nem haladja meg a jogszabályban megadott határértéket. A jegyző, mivel az üzemeltető a korábbi határozatban előírt kötelezettségének eleget tett, és a zajszintmérés szerint a zajemisszió a határértéknek megfelelő volt, az üzemeltető kérelmére engedélyezte a nyitvatartást. A jegyző ezen határozata ellen panaszos fellebbezést nyújtott be. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot helyben hagyta. A működés ismételt megkezdése után újabb lakossági bejelentések - többek között panaszosé is - érkeztek a polgármesteri hivatalhoz, melyek a vendéglátó egység elviselhetetlenül zajos, éjszakai pihenést lehetetlenné tevő működését sérelmezték, és a vendéglátó egység működési engedélyének visszavonását kérték. A jegyző a bejelentések és a helyszíni vizsgálat eredménye alapján a vendéglátó egység működési engedélyét visszavonta. A vendéglátó egység azóta nem üzemel.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

2. Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről  szóló 4/1997.(I.22.) Korm.rendelet:

8. § (1) Ha ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az üzlet vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályokban foglalt előírásoknak nem felelnek meg, illetve azokat nem tartják be, a jegyző az üzletet az észlelt hiányosság megszüntetéséig, de legfeljebb 90 napra ideiglenesen bezárathatja.
(2) Az üzlet ideiglenes bezárását elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
(3) A jegyző a működési engedélyt visszavonja, ha
a) a kereskedő az (1) bekezdésben foglaltaknak nem tesz eleget, vagy
b) a működési engedély kiadásának feltételei már nem állnak fenn,
c) az üzletben engedély nélkül pénznyerő automatát működtetnek,
d) a kereskedő a játékautomata bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget.
(4) A (3) bekezdés c)-d) pont tekintetében a működési engedélyt visszavonó határozatot a fellebbezésre tekintet nélkül végre kell hajtani.

17. § (1) Vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá a szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, valamint külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata és pénznyerő automata működtethető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatások nyújtását a kereskedőnek be kell jelentenie a jegyzőnek és a területileg illetékes rendőrhatóságnak.
(3) Kártyajátékban és pénznyerő automata használatában 18. éven, játékautomata használatában 16. éven, egyéb szórakoztató játékban 14. éven felüli személy vehet részt. Erről az üzletben a vendégeket tájékoztatni kell.
(4) A jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
(5) A (4) bekezdés szerinti határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható.

A vizsgálat megállapításai:

Az egészséges környezethez való jog, ugyanígy a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog biztosítása az állam részéről sajátos védelmi intézményrendszer működtetését igényli. E jogok, bár alapjogok mégis elsősorban állami kötelességként jelennek meg a jogi szabályozásban, érvényesítésük az állami szervek tevékeny, esetleg más alapjogokat a szükséges mértéket meg nem haladóan korlátozó beavatkozása nélkül nem lehetséges. A 4/1997. (I.22.) Korm.rendelet a korábbi szabályozásnál szélesebb lehetőséget biztosít a jegyzők számára a jogszabályba ütköző vagy a lakosság nyugalmát zavaró módon működtetett vendéglátó egységekkel szembeni intézkedésre. Lehetősége van például arra, hogy a közízlést, a lakosság nyugalmát, jogos érdekeit sértő zeneszolgáltatást megtiltsa. A környezethez és az egészséghez való jog biztosítása csak úgy lehetséges, hogy az illetékes közigazgatási szervek a hatáskörükbe utalt, fenti jogok védelmét szolgáló eszközöket ténylegesen alkalmazzák. Jelen esetben megállapítom, hogy a települési önkormányzat jegyzője a lakosság egészséges környezethez és pihenéshez való jogának biztosítása érdekében a rendelkezésére álló eszközöket alkalmazta, a lakossági panasz alapjául szolgáló tevékenységet megszüntette, ezért eljárása alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem okozott.

Budapest, 1999. október 30.

Dr. Polt Péter