OBH 10086/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította rendszeres nevelési segély és lakásfenntartási segély iránti kérelmét.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól a panaszos szociális támogatás iránti kérelmeinek elintézésével kapcsolatban. A panaszos rendszeres nevelési segély iránti kérelmét a polgármester arra hivatkozva utasította el, hogy a költségvetés szerint rendelkezésre álló összeg nem teszi lehetővé az önkormányzat számára új nevelési segély megállapítását. A panaszos élt fellebbezési jogával, de válaszként nem határozatot, hanem egy tájékoztató levelet kapott. Ebben a polgármester elmagyarázta a döntés indokait és a közelben álló jogszabályváltozásokra tekintettel felhívta az ügyfél figyelmét arra, hogy pár hónap múlva érdeklődhet az új lehetőségekről. 

Az polgármester 1997. augusztusában rendszeres nevelési segélyt állapított meg a panaszosnak, melyet 1998. február 19-én kelt határozatával a jogszabályváltozásokra tekintettel megszüntetett és márciustól megállapította a rendszeres gyermekvédelmi támogatást. A rendszeres gyermekvédelmi támogatást a polgármester 1999. március 31-én szüntette meg, mert a család anyagi helyzete nem felelt meg a jogszabályi feltételeknek. A panaszos fellebbezett a határozat ellen. A fellebbezést az önkormányzat Népjóléti Bizottsága elutasította.   

A panaszost az önkormányzat 1997-ben egy alkalommal átmeneti segélyben részesítette, lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét pedig a jogszabályi feltételek hiányában elutasította. 

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
"9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
(2) Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a részönkormányzat testülete, a képviselő-testület hivatala látják el.
(3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható."

"11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani."

Hajdúböszörmény Város Önkormányzatának 27/1997. (XII. 18.) Önk. számú rendelete a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatásról

"7. § (1) A rendszeres támogatás megállapítása a polgármester hatáskörébe tartozik. 
(2) A képviselő-testület az alábbi hatásköreit a Szociális és Egészségügyi Bizottságra ruházza át:
a.) a rendkívüli támogatás megállapítása, 4 § (1) (2), valamint a 4. § (4) bekezdés szerinti megtéríttetése,
b.) a 6. § (8) bekezdésben meghatározott esetben a visszafizetés, megfizetés elrendelése, vagy annak méltányosságból való elengedése, illetve csökkentése."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 57. § "(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. ... a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." Ugyanakkor - mint azt korábbi vizsgálataim során megállapítottam (OBH 8687/1996., OBH 8263/1996.) - a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő hatósági eljárás sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jog sérelmével jár. 

Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítható, hogy jogszabályoknak megfelelően utasították el a lakásfenntartási támogatást, hiszen hiányoztak a jogszabályban előírt feltételek. A rendszeres nevelési segély iránti kérelmet elutasító határozat elleni fellebbezéssel kapcsolatban azonban nem a jogszabályban előírt módon járt el az önkormányzat. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól 1957. évi IV. törvény szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A polgármester tájékoztató levele nem helyettesíti a fellebbezést elbíráló határozatot.

Az vizsgálat során beküldött dokumentumokból az is megállapítható, hogy az önkormányzat a rendszeres gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos II. fokú eljárást törvénysértő módon folytatta le, hiszen a támogatás megszüntetése ellen benyújtott fellebbezésről a Népjóléti Bizottság döntött. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény a polgármester, valamint a képviselő-testület bizottságának önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen biztosítja a fellebbezési jogot. A fellebbezést a képviselő-testület bírálja el. A képviselő-testület a hatósági határozatok ellen benyújtott fellebbezések elbírálását nem ruházhatja át a polgármesterre vagy a bizottságra. Ez következik a törvény azon rendelkezéséből, mely szerint a képviselő-testület határozatával szemben biztosított a bírósági felülvizsgálat lehetősége. 

Az Alkotmánybíróság határozata szerint "a jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége." [5/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 27, 31] Jelen esetben a rendszeres nevelési segély ügyében a fellebbezésre nem határozattal történő válaszadás és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás megszüntetése elleni fellebbezés Népjóléti Bizottság általi elbírálása a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos alapelvén kívül a panaszos jogorvoslathoz való jogával összefüggésben okozott visszásságot.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az érintett önkormányzat
- az alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem orvoslása érdekében vizsgálja meg, hogy panaszos jogosult-e rendszeres gyermekvédelmi támogatásra,
- az alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem jövőbeni elkerülése érdekében a jogszabályoknak megfelelően járjon el a fellebbezések elbírálása során.

Budapest, 1999. október 22.

Dr. Polt Péter