OBH 9873/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította átmeneti segély iránti kérelmét.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszosnak nyújtott szociális ellátásokkal kapcsolatban. Az önkormányzat tájékoztatása szerint a panaszos 1997. folyamán két alkalommal részesült átmeneti segélyben. A család segítséget kapott az önkormányzattól fűtési problémáik megoldásához és rendszeresen igénybe vették a családsegítő központ szolgáltatásait. 1998-ban az önkormányzat elutasította a panaszos átmeneti segély iránti kérelmét, mert a családban az egy főre jutó jövedelem meghaladta az önkormányzat rendeletében előírt határt. 1998. áprilisában az önkormányzat szociális kölcsönben részesítette a panaszost, majd méltányossági alapon közgyógyellátási igazolványt kapott. Az önkormányzat kedvezményes étkeztetésben is részesíti a családot.  

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2)
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások)."

"32. § (3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait."

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható."

Abony Város Önkormányzatának 21/1997. (12. 09.) számú rendelete a szociális igazgatásról és a szociális ellátásról

"13. § (1) Átmeneti segélyt az kérhet, aki létfenntartását veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, illetve időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadásai vannak és alapvető szükségleteit másképpen nem lehet kielégíteni."

"15. § Egyszeri segély és időszaki támogatás akkor ítélhető meg, ha a kérelmező illetve családja jövedelmi viszonyait figyelembe véve a családban az 1 főre jutó jövedelem nem haladja meg:
a.) családok esetén a mindenkori öregségi nyugdíjminimumot,
b.) egyedülálló esetén a mindenkori öregségi nyugdíjminimum 50%-kal növelt összegét."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg...."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Törvény fakultatív és kötelező feladatot egyaránt megállapíthat a helyi önkormányzatnak. Fakultatív feladatmeghatározás esetén a helyi önkormányzat szabadon dönti el, hogy annak megvalósításából mennyit vállal. A szociális ellátásról való gondoskodás a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében, ezen belül azonban maga határozza meg – anyagi lehetőségeitől függően és a lakosság igényei alapján –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. Kötelező feladat esetén ilyen mérlegelési lehetősége nincs, azt teljesítenie kell, de a teljesítés módja, színvonala tekintetében a kötelező feladat megvalósításánál is rendelkezik önállósággal. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról.

Az önkormányzat a fent leírtaknak megfelelően megalkotta a szociális ellátásokról szóló rendeletét, rendelkezik a szociális alapellátás keretében rászorultság esetén nyújtható támogatási formákkal. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését. Az átmeneti segély, mint ellátási forma csupán adható, nem tartozik az alanyi jogon járó juttatások közé. Az erre irányuló kérelem elutasítása nem jelenti a szociális biztonsághoz való jog sérülését.

A fentiekre tekintettel alkotmányos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1999. augusztus 12.

Gönczöl Katalin