OBH 9865/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A amerikai-magyar kettős állampolgárságú panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert az ellene folyó büntetőeljárás miatt bevonták magyar útlevelét. Panasza szerint az útlevél nélkül nem kap adószámot és nem tud belföldön munkát vállalni. 
	A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1993. évi LV. törvény a magyar állampolgárságról
2. § (2) Azt a magyar állampolgárt, aki egyidejűleg más államnak is állampolgára - ha törvény másként nem rendelkezik - a magyar jog alkalmazása szempontjából magyar állampolgárnak kell tekinteni.   
1989. évi XXVIII. törvény a külföldre utazásról és az útlevélről (1998. szeptember 1-ig hatályos szabályozás)
1. § A külföldre utazáshoz, a hazautazáshoz és az útlevélhez való jog a magyar állampolgár alapvető joga, amely csak kivételesen, az e törvényben meghatározott esetekben korlátozható.
Korlátozó rendelkezések
2. § (1) Nem utazhat külföldre:
a) a büntetőeljárás befejezéséig az, akivel szemben olyan szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt van folyamatban büntetőeljárás, amelyre a törvény három évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel,
b) a büntetésnek letöltéséig, illetve végrehajthatósága megszűnéséig az, akit végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek.
Az útlevél
3. § (1) Az útlevél a magyar állam tulajdona, olyan hatósági igazolvány, amellyel a magyar állampolgár külföldön és a külföldre utazás során belföldön személyazonosságát és állampolgárságát igazolja.
13. § (1) A 2. § (1) bekezdés és a (2) bekezdés a) pontja, az 5. § (3) bekezdés szerinti esetekben útlevél nem adható, a már kiadott útlevelet vissza kell vonni.
(3) Az (1) bekezdés és a (2) bekezdés b) pontja szerinti esetekben határozatot kell hozni.
16. § (1) Az útlevél kiadását elutasító, illetőleg a visszavonását elrendelő határozat közlésétől számított tizenöt napon belül fellebbezésnek van helye.
(2) A másodfokú államigazgatási határozat közlésétől számított harminc napon belül a kérelmező kérheti annak bírósági felülvizsgálatát.
(3) A bíróság a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül, nem peres eljárásban, szükség esetén a felek meghallgatásával határoz. Ha a kérelemnek helyt ad, hatályon kívül helyezi az államigazgatási szerv határozatát, ellenkező esetben a kérelmet elutasítja. A bíróság a döntéséről a kérelmezőt és az államigazgatási szervet egyidejűleg értesíti. A bíróság határozata ellen nincs helye jogorvoslatnak.   
1990. évi XCI. törvény az adózás rendjéről
1. § (4) Ha nemzetközi szerződés másképp nem rendelkezik, a magánszemélyek adóügyeiben tilos állampolgárság szerint megkülönböztetést tenni.
A törvény hatálya
2. § (1) A Magyar Köztársaság területén
b) lakóhellyel, szokásos tartózkodási hellyel rendelkező vagy egyébként itt tartózkodó magánszemély,
[a)-d) pontok a továbbiakban együtt: személy] adózásának és költségvetési támogatásának rendjére e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
12. § (1) A vállalkozási tevékenységet nem folytató magánszemély, ha nem végez általános forgalmiadó-köteles tevékenységet és nem rendelkezik adóazonosító számmal
a) jövedelemadó-köteles bevételének megszerzése,
b) költségvetési támogatás igénylése
előtt adóazonosító jelének közlése végett az állami adóhatóságnál az e célra szolgáló nyomtatványon írásban bejelenti nevét, születési helyét, idejét, anyja leánykori nevét és lakóhelyét (a továbbiakban: természetes azonosító adatok), a nem magyar állampolgárságú magánszemély útlevélszámát és állampolgárságát is. Az állami adóhatóság jogosult a bejelentett természetes azonosító adatokat a magánszemély személyazonosító igazolványának adataival egybevetni. A bejelentés alapján az adóhatóság a magánszemély adóazonosító jelét megállapítja és arról 15 napon belül hatósági igazolványt (a továbbiakban: adóigazolvány) állít ki.
(6) A munkáltató és a kifizető a személyi jövedelemadóról szóló törvény szabályai szerint az összevont adóalap adójának legmagasabb adókulcsával vonja le az adóelőleget, illetve az adót, amennyiben az adózó a 16. § (5) bekezdésében meghatározott módon adóazonosító számát nem tudja közölni. Ilyen esetben a munkáltató és a kifizető adatszolgáltatása az adóazonosító szám helyett az adózó nevét, születési helyét, idejét, lakóhelyét és anyja leánykori nevét tartalmazza.
Értelmező rendelkezések
97. § E törvény és - ha törvény másként nem rendelkezik - az adóról szóló jogszabályok alkalmazásában
x) adóazonosító szám: az adószám, a magánszemély adóazonosító jele, ennek hiányában magyar állampolgársággal nem rendelkező magánszemély esetében az útlevélszám,
                                             
Megállapított tényállás:
	A panaszossal szemben a Pesti Központi Kerületi Bíróság 6.B.43/1997. számon a Btk. 318. § (1) bekezdésébe ütköző és az (5) bekezdés b) pontja szerint minősülő, nagyobb értékre üzletszerűen elkövetett csalás miatt folytat büntetőeljárást. A külföldre utazásról és az útlevélről  szóló 1989. évi XXVIII. törvény (1998. szeptember 1-ig volt hatályos) 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott ok miatt a büntetőeljárás befejezéséig a magyar útlevelét bevonták. USA útlevele megmaradt, így szabad mozgásában nincs akadályozva. A büntetőeljárás alatt is több alkalommal járt külföldön.
	Új útlevél kiadása érdekében 1997. november 12-én a BM Adatfeldolgozó Hivatal Útlevél Osztályához fordult, ahol kérelmét a fenti jogszabályra hivatkozva, a 49-19870/1997. számon hozott határozattal elutasították. A határozat elleni fellebbezését a Belügyminiszter másodfokon elutasította. A Belügyminisztérium megkereste az ügyben eljáró bíróságot is, amelynek értesítése szerint az eljárás jelenleg is folyamatban van.
	Időközben a BRFK XVII. kerületi Rendőrkapitánysága újabb büntetőeljárást indított a panaszos ellen, 157-656/1998. sz. alatt, a Btk. 318. § (5) bekezdése szerint minősülő, jelentős kárt okozó csalás bűntettének gyanúja miatt.

	A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványa és a BM Adatfeldolgozó Hivatal tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos útlevelének bevonása a külföldre utazásról és az útlevélről  szóló 1989. évi XXVIII. törvény rendelkezései alapján jogszerű és törvényes volt. A panaszossal szemben olyan szándékosan elkövetett bűncselekmény miatt van folyamatban büntetőeljárás, amelyre a törvény három évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel. Ebben az esetben útlevél nem adható, a már kiadott útlevelet vissza kell vonni. 
	Az útlevél visszaadásáról a büntetőeljárást folytató bíróság dönthet. Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos a bíróság eljárását nem vizsgálhatja.
	A panaszos útlevelének bevonása magyar állampolgárságát nem érintette, ezért munkavállalására, adószámmal való ellátására továbbra is a magyar állampolgárokra vonatkozó szabályok vonatkoznak.
	A fentiek alapján a vizsgált ügyben az eljáró hatóságok részéről jogszabálysértő intézkedést vagy mulasztást nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezárom.		

Budapest, 1998. november 24.

Gönczöl Katalin