OBH 9711/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához küldött beadványában sérelmezte, hogy szülei részaránytulajdonként kijelölt földjüket az apátfalvi Aranykalász Mg.Tsz.-nek (Tsz.) haszonbérbe adták, a Tsz. a haszonbért sem fizette időben, s ellenük birtokháborítási eljárást indított a Tsz. elnöke az Önkormányzat jegyzőjénél (jegyző), minek következtében panaszos sógora - aki az említett földet két traktorral szántani kezdte - az Önkormányzat jegyzőjétől "A jövő hétre .... idézést kapott birtokháborítás címszó alatt". 

Mivel  a rendelkezésemre álló információk alapján az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdésében foglalt: - A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam -  rendelkezésének alapvető elemét jelentő jogbiztonság alkotmányos elvének, illetve az Alkotmány 13. §-a (1) bekezdésében foglalt - A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot - megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. 

Az ügy tisztázása érdekében megkerestem a Földművelésügyi Minisztériumot, az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalát, valamint Apátfalva Község Önkormányzatának jegyzőjét. 

Tényállás megállapítása

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy panaszos szülei 1994. március 14-én aláírt szerződés szerint a már hivatkozott Tsz.-nek ötéves időtartamra bérbe adták a B8-as táblában kijelölt, s az új térkép szerint 2. sorszámmal megjelölt földterületet. 

Panaszos szülei 1996. június 30-án, mert a Tsz. a haszonbérleti díjat időben nem fizette, kérték, hogy földjüket mérjék ki. A szövetkezet elnöke úgy nyilatkozott, hogy a felmondást az 1996/97-es gazdasági évben nem tudja figyelembe venni, csak 1997. október 31-ével.  Erre tekintettel panaszos sógora 1997. október elején felkereste a Tsz. elnökét és közölte vele, hogy a Tsz. elnökének nyilatkozatára is figyelemmel 1997. október 31-vel birtokba veszik az említett földterületeket, és ezért kérte a Tsz. elnökét, hogy a földön - melyen ekkor még tarló volt - semmilyen előkészítő munkát ne végezzenek. Ennek ellenére a Tsz. a földet műtrágyával beszórta. Panaszos sógora pedig a földet felszántotta. Ekkor, 1997. október 30-án, a szövetkezet munkatársai egy rendőr kíséretében felszólították panaszos sógorát, hogy a munkát fejezze be. A munka abbahagyását követően a Tsz. az említett földet keresztbe felszántotta, s a Tsz. elnöke birtokháborítás címén eljárást indított 1997. október 30-án napján panaszos sógora ellen a jegyzőnél.

Az önkormányzat jegyzője panaszos sógorát meghallgatta, melyről 1997. november 12-én felvett jegyzőkönyv tanúskodik.  

Az önkormányzat jegyzője a birtokháborítási ügyben 1998. január 16-án hozott határozatot. A Tsz. elnöke által az említett B8-as táblában lévő 2-es számú földterületre kért birtokvédelmet  a jegyző elutasította, s egyben kötelezte a Tsz.-t, hogy a határozat kézhezvételétől számított 3 napon belül panaszos sógora által felszántott földet bocsássa a részaránytulajdonosok rendelkezésére.  

A jegyző  a határozatában felhívta a figyelmet a jogorvoslati lehetőségre, s a határozatot az érdekelteknek kézbesítették. Ez utóbbiak a határozat bírósági felülvizsgálatát nem kezdeményezték. 

A birtokháborítási ügyben született 1543/1997. sz. határozatot követően a Tsz. elnöke arról értesítette az Önkormányzat jegyzőjét 1998. II. 3. napján, hogy a birtokháborítási ügyben született határozattal érintett felekkel a Tsz. megegyezett, és a mellékelt megállapodás szerinti földeket kiadta, mely megállapodást panaszos és sógora, valamint a szövetkezet elnöke is, két tanú jelenlétében aláírt. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A birtokvita eldöntésére a községi ............ jegyző illetékes." A (2) bekezdés kimondja, hogy a jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát, annak meghozatalától számított legkésőbb 3 napon belül végre kell hajtani akkor is,  ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik." A Ptké. 29. §-a azt rendeli, hogy amennyiben a Ptk. vagy az e tvr. eltérően nem rendelkezik ................ a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1981. évi I. törvény .............. rendelkezéseit kell alkalmazni. 

Az 1981. évi I. törvénnyel módosított - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg." 

A hivatkozott rendelkezés szerint a jegyzőnek az ügyben, mivelhogy az Áe. 15. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az ügyintézési határidőt nem hosszabbította meg, 30 napon belül ezért 1997. XI. 30. napjáig határozatot kellett volna hoznia. A jegyző ezt elmulasztotta, s határozatát az ügyben csak másfél hónappal később hozta meg. 

Az idézett jogszabályokban kötelezően előrít ügyintézési határidő megtartásának elmulasztásával a jegyző megsértette  a jogbiztonság alkotmányos elvét, s ezen keresztül panaszos szülei tulajdonhoz való jogát is, mely alkotmányos visszásságot idézett elő. 

Mivel vizsgálatom befejezésének időpontjában a jegyző az általa előidézett alkotmányos visszásságot megszüntette azáltal, hogy az ügyben érdemi határozatot hozott, ezért az ügyben ajánlást nem teszek. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, az Önkormányzat jegyzőjét, valamint az FM Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1998. március 31.

Gönczöl Katalin