OBH 9473/1997
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a tulajdonában lévő ingatlannal kapcsolatban hamis telekkönyvi bejegyzésre került sor és véleménye szerint az emiatt tett büntető feljelentése ügyében eljáró rendőri szerv nem tett meg mindent az elkövető felderítése érdekében. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:

1972. évi 31. törvényerejű rendelet az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 27/1972. (XII. 31.) MÉM rendelettel (1996-ban hatályos jogszabály)
Vhr. 31. § (1) A bejegyzésre irányuló kérelem részben vagy egészben történt elutasítására vonatkozó bejegyzésben fel kell tüntetni az érdekelt személyek nevét, a kérelem tárgyát, és ha a tulajdoni lap több ingatlant tartalmaz, az érintett ingatlan helyrajzi számát.
Tvr. 30. § (1) Keresettel kérheti a bíróságtól
a) a bejegyzés törlését és az eredeti állapot visszaállítását érvénytelenség címén, akinek nyilvántartott jogát a bejegyzés sérti, továbbá az ügyész,
b) a bejegyzés törlését az az érdekelt, aki bizonyítja, hogy a bejegyzett jog elévült, vagy megszűnt, illetőleg a nyilvántartott tény megváltozott,
c) a bejegyzés kiigazítását, aki a téves bejegyzés folytán sérelmet szenvedett.
(2) Keresetindításnak az (1) bekezdés b) és c) pontja alapján akkor van helye, ha a földhivatali eljárásban a bejegyzés nem törölhető, illetve a sérelem nem orvosolható, továbbá ha azokat eredménytelenül kísérelték meg.

1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1996. december 12-én feljelentést tett a XVIII-XIX. kerületi Bíróságon, mert a szomszédja a tulajdonát képező telek határán egy magas kőkerítést épített. A bíróság 1997. április 22-ére tűzte ki a tárgyalást. A panaszos a bíróság kérésére a Fővárosi Kerületek Földhivatalától beszerezte 151676. helyrajzi számú, Budapest, XVIII. ker. Vasvessző utca 20/b. (jelenegi címe: Hunyadi László u. 20.) alatt lévő ingatlanának a tulajdoni lapját. Ekkor tapasztalta, hogy a tulajdoni lapon 187538/1992. számú széljegyen S. János nevére szóló tulajdonjog bejegyzése szerepel. 
	Tekintve, hogy ingatlanát nem adta el - a tulajdoni lap másolatának ismételt kikérése után - 1997. május 8-án feljelentést tett ismeretlen tettes ellen, csalás bűncselekményének gyanúja miatt, a BRFK. XVIII. kerületi Rendőrkapitányságon.
	A rendőrség a nyomozást 1997. szeptember 26-án megszüntette, mert a nyomozás adatai alapján nem volt megállapítható a büncselekmény elkövetése. A megszüntető határozat elleni panaszt a Budapesti XVIII. - XIX. kerületi Ügyészség 1998. január 13-án kelt B. XVIII. 1152/1997. sz. határozatával - részletes indoklással - elutasította. A BRFK bűnügyi igazgatója - a panaszos beadványa alapján - ugyancsak jelentést kért a nyomozás megállapításairól.
	A panaszos sérelmezte a nyomozás megszüntetését.

A vizsgálat megállapításai:
	A panasz vizsgálata során megkerestem a Fővárosi Kerületek Földhivatalát és az ügyben eljáró XVIII. kerületi Rendőrkapitányságot. A beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	1992. október 30-án S. Tibor tulajdonjog bejegyzési kérelmet nyújtott be a Földhivatalhoz. A kérelemben a helyrajzi szám rovatban a 11456, 11457 és a 11458 számokat jelölte meg. A bejegyzést vétel címén kérte. A bemutatott, 1954-ben kelt szerződések szerint a vevő S. János - S. Tibor édesapja - volt. A panaszos ingatlanától távol eső, XVIII. kerület Szinyei Merse utcában található ingatlanok korábban a XVIII. kerületi Tanács kezelésében álltak. Mivel a kérelem benyújtása idején a XVIII. kerületben ilyen helyrajzi szám nem volt, ezért az iktató azokat tulajdoni lap számnak vélelmezte. A panaszos ingatlanának tulajdoni lap száma 11457. Ezért került a 187538/1992. számú széljegy a panaszos tulajdoni lapjára.
	Később a Földhivatal ügyintézője a kérelemhez mellékelt szerződés alapján megállapította, hogy a felsorolt számok az ingatlannyilvántartás szerkesztése előtti, régi helyrajzi számok. (Például a régi 11457 helyrajzi szám - amely véletlenül megegyezik a panaszos tulajdoni lapjának számával - az új nyilvántartás szerint 146415.) Ennek megfelelően a módosított helyrajzi számú ingatlanok tulajdoni lapjain pótolta a széljegyzést, azonban a téves széljegyzéseket nem törölte. Erre, a Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint, csak egy későbbi időpontban, a számítógépes rendszerben került sor. 
	A Földhivatal az S. Tibor által benyújtott bejegyzési kérelmet 246402/1993. sz. határozatával, 1994. március 24-én elutasította.
	A panaszos által tett feljelentést követően a XVIII. kerületi Rendőrkapitányság beszerezte a Földhivataltól a fenti iratokat és megállapította, hogy a panaszos ingatlanának tulajdoni lapjára a széljegy a Földhivatal dolgozójának tévedése miatt került bejegyzésre. A téves bejegyzés az ingatlan tulajdonjogában semmilyen változást nem eredményezett. Az ügyben folytatott nyomozást bűncselekmény hiányában megszüntették, a megszüntető határozatot a panaszosnak kézbesítették.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a rendőrség eljárása a hatályos jogszabályoknak megfelelő volt, a Földhivatal pedig a téves bejegyzés törléséről saját hatáskörében gondoskodott. A panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg, ezért a további vizsgálatot megszüntetem.  	

Budapest, 1999. május 11.

Dr. Polt Péter